264 



ÉRTEKEZÉSEK. 



és szép léleknek, szép testiségnek és szép lelkiségnek harmóniás közép- 

 Icte 's annyi mint ezen harmóniában a' szép léleknek és lelkiségnek u- 

 ralkodása. 



Az emberi természet' ezen tulajdonsága szerint szebbíté a' termé- 

 szetet a' görög képzőszcllem, midőn az egész lelki világnak szép testet, 

 a' testi természetnek pedig szép lelket ada, és a' lelkieket a' testieken u- 

 ralkodókká tette; 's midőn, szebb lelket az emberi leieknél, szebb testet 

 az emberi testnél nem ösmervén, a' lelkieknek emberi testet, a' testieknek 

 pedig ejnberi lelket ada , 's igy mindenikre a' maga szép emberi képét nyom- 

 ván , azokat megemberíté 's az által mind egymással mind az emberiség- 

 gel harmóniába hozá. 



Mert a' testi lelki világok közt lebegő ember csak i'igy hozhatja 

 magával harmóniába, csak íigy szeretluti leginkább mind a' két világot, 

 ha mindeniket megemberíti, mindenikre a' maga szép emberi képét bá- 

 jolja 's mindenik a' szép emberiséget tükrözi. 



így bájolt a' görög képzőszellem testi tárgyainak szép emberi 

 lelket, lelki tárgyainak pedig szép emberi testet; 's igy formálta a' Hel- 

 lenikának szép istenembereit és emberisteneit , valamint annak egész em- 

 berítettvagy emberistenített szép testvilágát; 's valamint magában érezte, 

 hogy ő a' testieken fölül van emelkedve , az istenérzet által pedig az Is- 

 tentől függ; a' szerint a' testieken a' félisteneket, az az, istenített emberi 

 erényeket, ezeken pedig a' főbb isteneket fülülomelte. 



Ez vala magában a" görög ideál. 'S mivel ez tnlajdonképen 

 nem egj éb vala mint a' testi lelki isteni természetek' harmóniájának jel- 

 képe, 's mivel ez a' jelkép olly igen emberi kép vala, mellynél emberib- 

 bet vagy szebbet soha nem lehet gondolni; tehát látnivaló hogy a' gö- 

 rög ideált ngy kell tekintenünk mint az emberiség' örök és legfőbb ideálát. 



Ezen ideálból folyt az, hogy a' görög szellem mind a' testi mind 

 a' lelki világot íigy megnépesíté , hogy a' Görögnek minden szál fü élt és 

 szólt 's minden idea legszebb testben jelent meg, 's a' szünet nélkül szép 

 istenek közt lebegő ember a' szépérzet által természetesíté magában a' 

 morált és religiót, mert épen ezeket látta mindenütt maga körül legszebb 



