266 ÉRTEKEZÉSEK. 



Első gradus az, melly az érzelmi, gondolati és képzeleti szépek- 

 nek az okossággal, második az, melly azoknak az okossággal és virtus- 

 sal, harmadik legfőbb 's legközönebb gradus pedig az , melly azoknak az okos- 

 sággal , erénynj el és religió^ al egyező harmóniáját adja. 



Ezen szempont szerint tehát az érzelmi , gondolati és képzeleti 

 szépek formálják a' poétái szépnek legtulajdonabb létszereit, melly há- 

 romféle szépek' hármas jelenetei a' szépnek három fő grádusában vagy 

 tartományában — a' testi, a' lelki, isteni szépekben, ismét háromszor 

 három Grátiát vagy kilencz Musát nmtatnak, de mutatják egyszers- 

 mind a' legtidajdonabb poétái szép' létszereinek szerközetét is : 



Ugyan is, az első gradus az, midőn a' lélek minden érzelmeit, gon- 

 dolatait és képzeleteit az okosság' törvényei és czéljai alá rendeli; második 

 az, midőn a' lélek az erényben az önszereteten 's minden földieken fölül 

 emelkedik's ön erejében nyugszik; harmadik az, midőn a' lélekben az erény 

 komoly nyugalmát az istenérzet vagy religió vidám nyugalommá dicsőíti. 



Vagy máskint : az első gradus adja az érzelmi , gondolati és kép- 

 zeleti józanságot ; a' második adja ezekhez az erkölcsi nagyságot ; a' har- 

 madik pedig adja mind ezekhez az isteni fönnséget és a' religióból folyó 

 vidám nyugalmat. 



Innét van , hogy az első gradusbeli poésis is nagy szépségű lehet 

 ugyan, de a' legfőbb poésisnak múlhatatlan által kell menni a' föntebb 

 grádusokba, mert egyedül az erkölcsi nag)'ság és religiói fönség' rajzolatai 

 adják a' poétái fölségest. 



Innét van, hogy Schiller a' Propylacumok' kiadójához intézett 

 értekezetben, Hektor' bucsúvételének rajzolatai között , leginkább kétféle 

 szépségűt jegyez meg. Egyik az, midőn Hektor komoly de nyugodt mél- 

 tóssággallép alá háza' lépcsőin, csak orczája hajol a' szenvedő Androma- 

 che felé , de egész teste már a' vitézek felé van fordulva ; a' virtus' ereje 

 fülűiemelte földi érzelmein, ön magán nyugszik, nincs szüksége iste- 

 nekre. Ez az erkölcsi erő , erkölcsi nagyság vagy erény. 



Másik 's legideálisabb rajzolat az , melly szerint Hektor a' maga 

 fiját vidám nyugalmú tekintettel, az istenekre bizva, fölemeli. Ez az is- 



