POETAI lURMOMSTIK-A. 2C9 



l)cdig földre rüggó szemekkel mutatja; épen úgy van a' léleknek is két 

 életre szolgáló két s/enic , n. m. a' világi okosság , melly a' földi életei 

 világítja, és az érzésben megjelenő ké])zőszellem' lelkibb látása, melly 

 mint egy hold égi testeket és más világot mutat, 's melly a' maga tárgyait 

 csak az érzés' lelki fátyolában látja ugyan, mint Mózes az Istent a' sinai 

 hegyen, 's mint az álmadó Endymion az éj' istennéjét , de minden bizon- 

 nyal látja, mert érzi. 



így éreztek a' régiek , midőn Venus Urániát — a' lelki szerelmet 

 vagy szép érzést — egyszersmind halál' istennéjének nézek. Érezték t. i. 

 hogj- az egyszersmind ^'aIami lelkibb és szebb életnek érzője és ösztöne 

 vagy homályos látója ; érezték hogy annak lelki látása miatt nem elég- 

 szünk meg a' földi élet' kcllemeivel, hanem valami szebbet sejtünk és óhaj- 

 tunk, elannyira, hogy a.' \ilágnak gyakran élve meghalunk, vagy csak 

 félig élünk ; érezték hogy a' lélek' legfőbb érzelme, a' szeretet vagy szép 

 érzet , nem tehet föl eg}'ebet mint legfőbb értelmet és legfőbb czélérzést. 



Az érzésnek és értelemnek ezen harmóniájából foly az, hogy va- 

 lamint a' képzőszellem nem egyéb mint a' leglelkibb érzésnek és érte- 

 lemnek harmóniás egyesülete; íigj' a' poétái szép sem egyéb mint a' szép 

 érzet által iránylott széjmek és az értelem által iránylott jónak harmóniás 

 középléte , az az , szépjó ^ agy jószép. 



A' leglelkibb érzésnek és értelemnek ezen egybefolyását érzék 

 a' bölcs Hellének, midőn a' lélekképzet'' egész munkáját a' muzsikára és 

 poésisra alapíták. 'S innét lehet azt kimagyarázni, miért tulajdonítanak 

 Hellas' minden bölcsei a' muzsikának olly végtelen befolyást az egész életbe, 

 melly szerint egyiránt azt állíták, hogy a' görög muzsika' legkisebb vál- 

 toztatásával, múlhatatlan változni és romlani kell az egész görög alkot- 

 mánynak. 



Ezen állítmányt Montesquieu az emberiség' nagy köny\ében pa- 

 radoxiának nevezi ugyan , de ^ alójában nem az , valamint az sem igaz, 

 hogy itt a' görög muzsikán a' tudományok' egyetemét kelljen értenünk. 



Hanem ezen egész dolgot elsőben úgy kell fejtenünk, hogy a' mu- 

 zsikábanélő haló s harmóniás érzelmű és értelmű görög lélekben a' testibb 



