282 ÉRTEKEZÉSEK. 



Egyébiránt pedig tudni való az, hogy a' görög nép' jobb része 

 szintúgy ösmerte azon isteneket , valamint mink ; 's ha volt olly rész , 

 melly azokat valóságos isteneknek hitte , arra csak az a' felelet , hogy az 

 alnép nem publicuma a' poésisnak sem Hellasban sem nálunk. 



Meglehet, hogy a' romantika' vázleikei és boszorkányai a' mi al- 

 népünkre bényomóbbak, mint a' görög Charisok; de a' valódi poétának 

 nem lehet czélja a' vakot vakabbá tenni; 's nem elég a' pocsisban a' nagy 

 benyomás ; annak szépnek is kell lenni. Mert egyedül a' szép érzetben 

 egyesülhetünk örök ideálainkkal , a' Görögökkel ; csak annyiban emelke- 

 dünk pedig, a' mennyiben azokhoz közeledünk. 



XVII. 



KÖLTÉSZETI OSZTÁLYOK. 



Az Ön és tárgyszeretetből folynak az ön és tárgyképzetek, vagy 

 személyes és tárgyas költészetek; a' viszonos szeretetből pedig, melly 

 az ön és tárgyszeretet' egyesülete , foly a' tárgyas költészetek' harmóniás 

 ölelkezete és középlete ; olly középlet, melly amaz osztályok' szépségeit 

 magában egyesíti, és így azoknak közöné és legfőbbje. 



Melly tetőn lehet ugyan a' költészet majd személyesb majd tár- 

 gyasb; de mihelyt kizárólag csupa személyessé, vagy csupa tárgyassá 

 válik, azonnal leszáll a' költészi tetőről 's olly egyoldalú végletbe bukik, 

 melly már csak általmenetel vagy a' muzsikába, vagy a' festésbe. Melly 

 szerint tehát a' valódi költészetek nem csupa személyes és tárgyas , ha- 

 nem személyesb és tárgyasb osztályokra válnak ; mert így azon kétféle 

 szinek' középletét teszik föl. 



így a' dolog a' naiv és sentimentalis , a' természetes és ideális 

 osztályokkal is. Mert itt is kell mondanunk , hogy a' poésis nem csupa 

 természetes és ideálos; hanem ezeknek harmóniás középlete, melly ter- 

 mészetesb és ideálosb szinekre oszolhat ugyan , de nem csupa természe- 

 tesre és ideálosra. 'S igy a' dolog , ha az emberi nemek' és korok' termé- 

 szetéből folyó legbelsőbb szellemszinek szerint osztjuk is el a' költésze- 



