POETAI IIARMOXISTIKA. 283 



tekct. Mert akkor is csak azt látjuk, hogy a' valódi poéta nem csnya 

 naiv asszony cs gyermek , nem komoly férfi vagy öreg ; hanem csak em- 

 ber, az az, az emberi nemek' és korok' kellő közepén álló ollj közép 

 ember , ki az emberi nemek' és korok' minden szépségeit magában egye- 

 síti, azoknak minden élesebb különösségeit levetkezi és az emberiség' 

 legközönebb színeibe vagyon öltöz\e. 



Ez a' közéj) ember az örök ifjú, a' fodros Apolló, kit mink 

 gyakran csak gyermeknek nézünk ugyan, mint az Íztelen afrikai liie- 

 ropbanta g} ermckeknek nézte fi' Helléneket: de valójában az illy közép 

 léiekszin a' legközönebb és legfőbb poétái szcllemszin. 



Ezen szemléletek szerint nevezhetjük az illy közép színű költésze- 

 tet közép A agy harmóniás r«^j lusnak, mind azért, mivel azon stj lusok' vég- 

 leteit vagy vétkeit egyiránt kerüli , 's azoknak legszebb közép szineit 

 egymással harmóniába hozza; mind pedig azért, mivel legközrehatóbb , 

 az az, az emberiség' különféle osztályaival legharmóniázóbb, mert azokkal 

 egyiránt összeérvén , mindenikre egyiránt munkál. A' mi ismét a har- 

 móniás Stylus' legfőbbségét mutatja ; mert a' legfőbb költészetben múlha- 

 tatlanul össze kell a' szépnek és hasznosnak folyni. 



Az asszonyi vagy gyermeki könnyüség, naivság, természetesség, 

 és a' férfiúi erő, sentimcntalitas és idealitas, épen olly létszerei a' köl- 

 tészetnek, valamint a' lágyabb és keményebb hangok a' muzsikának; 's 

 valamint ezeknek összehangzó játéka formálja a' muzsikát, épen úgy for- 

 málja amazoké a' költészet' lelki muzsikáját. Ezt példázták a' régiek 

 midőn azt mesélték , hogy a' harmónia az összeköttetett Venus' és Mars' 

 szerelméből született. 



De ezen szerelemből született a' görög költészet' szép közép szine 

 is, melly annyira fölolvasztá magában azon színek' individualitásait, hogy 

 alig lehet meghatározni, mellyik szín lualkodóbb azon. Ezért tulajdonít 

 annak Schiller csupa gyermeki naivságot , Luden pedig férjfi erőt és egy- 

 szerűséget. 



Melly ellenkező ítéletek' oka csak az, hogj' Schiller a' mostani 

 német sentimentalísmushoz, Luden pedig a' mostani asszonji és gyermekes 



36* 



