POETAI HÁRN0NI8TIKA. 285 



így midőn a' naiv és scntimcntal szellemek^ gyökereit nyomozza, 

 annyira téved, hogy a' naiv vagy görög poésíst a' culturátlan természetes 

 emberiségből, a^ mostani sentimentalismust pedig az emberi műveltségből 

 származtatja. A' mit természet szerint egészen meg keli fordítani, 's azt 

 keli mondani , hogy a' görög szép cnltura és legfőbb görög műveltség szülte 

 a' naiv görög poésist; a' mi cultnrátlanságunk pedig, az az, a' szép cul- 

 tura' nemléte, a' mi épen annyi mint nemcultura, szülte a' mostani nagy 

 sentimentalitást, mclly minél nagyobb, annál nagyobb culturátlanságra mutat. 



Schillernek azt kellett volna itt mondani, hogy a' természetes, 

 következőleg szép és jó görög culturából folyt a" görög poésis ; a' tcimé- 

 szetlen,és igy rossz és rút culturából pedig foly a" sentimcntalismus. A' 

 görög cultura természetes; de csak ann)iban, a' mennyiben minden ideál- 

 nak egj szersmind természetesnek kell lenni , mert nincs rútabb a' termé- 

 szetben, mint a' természetlenség. De úgy látszik, Schiller még azt sem 

 látta által , hogy a' mi igen egyoldalú 's ugyanazért igen tökél} telén cul- 

 turánkat, a' Görögök' mindenoldalú 's igy mindentükélyü culturájokhoz 

 még hasonlítani sem lehet; ha csak a' mi boldogtalan chinai ábéczénket, 

 azt a' minden terminológiák' terminológiáját, culturának 's a' görög mu- 

 zsika' és gymnastica' nagy harmóniájának nem tekintjük. 



Mind az a' mit Schiller a' culturából származtat, nem egyéb mint 

 tudatlanság', és a' mint már mondám, szcretetlenség' szüleménje. Nem 

 szerettetni, nem használni , hanem bámultatni akarunk; 's nem az ifjú- 

 ságnak és népnek énekelünk , kiknek használhatnánk , hanem tudós ter- 

 minologusoknak , kiknek már nem használhatunk. 



'S ha tudná a' poéta, hogy minden fölöttébb való rút és rossz; 's ha 

 tudná mi a' fülöttébb való és mi a' szép középlet; kerülné a' sentimentalis- 

 ták' fölcsigázott gondolatait, érzelmeit és képzeleteit; ha tudná hogy a' 

 költészet' fő czélja és tökélye a' gondolatot minden lehető módon érthe- 

 tővé, érezhetővé 's mintegy láthatóvá tenni; nem vonná le tárgyairól a' 

 testet, hanem inkább lelki tárgyainak is testet adna , mint a' Görög; 'snem 

 burkolná mindennapi gondolatait a' tudós mj'sticismus' burokjába, hanem 

 inkább a' legmélyebbet is gyermeki alakba üntené, minta' Görög. 



