314 ÉRTEKEZÉSEK. 



VI. 



a' gvóri vidék legrégibb időben és a' rómaiak alatt. 

 Azon roppant változások' ideje alatt , mellyeken a' föld' felülete 

 a" jelen szerkeztéig áltment, a' mi tájunk is el volt borítva a' tengertől; 

 bizonyítván ezt nem csak a' mélységében terülő fövény' tengeri csigákkal 

 vegyülte , hanem több ismeretlen óriási csontnak majd onnét, majd a' 

 vizei' fenekéből napfényre hozatala, mellyek vagy éghajlatunk alatt hajdan 

 tenjészett és az Özönben elveszett állatok' részei, vagy ugyan ekkor távol- 

 földről e' helyre hömpölygetve, az árok' elapadtával azon megmaradtak. 

 Süt hogy lapányos fekte, és három folyamnak rajta egjbeömlése miatt, 

 ezentúl is víz birta hely, csak idővel , elemi behatásoknak tulajdonítható 

 feltölte után lett lakhatóvá, és utóbb emberi szorgalom' hozzá járultával 

 emelkedett a' jelen magasságra , szinte nem szenvedhet kérdést , miután 

 a' belső város' akármelly része megásatván, előbb épületromok és min- 

 denféle műszerek' töredéki , alul pedig zsombék és növevény földrétegek 

 találtatnak. 



A' köz vélemény szerint különbözött a' Rába és Rábcza' régi fo- 

 lyása is a' mostanitól. A' Rábczára nézve , mellyet még a' XVIdik század 

 közepén élt Oláh Miklós , sokkal fölebb mint most , Abdánál a' Dunába 

 szálltnak ír, ^) bizonyos ugyan az ezen irányzatban később esett válto- 

 zásnak nem a' természet, hanem emberi munkálat által, csupán a' vár 

 nagyobb oltalmául eszközlése. Sokkal bizonytalanabb ellenben a' Rába 

 folyásának mikor és mi által okozott elfordítása ; nem lévén ez állítmány' 

 alapítására egyéb támaszunk, a' városi határ' keleti részében szemlélhető, 

 folyamágyhoz hasonló , és a' Rábától a' Dimáig nyúló csatornán kivííl , 

 melly a' raaiglan divatozó hagyomány szerint a' Rába' hajdani válójának 

 tartatik. 



') Matthiae Bél Adparatus ad Históriám Hung. Dec. I. pag. 15. 



