a' CYŐni VIDÉK LECnÉCIBn idődén KS a' RtJMAUK AI.ATT. ;i 1 7 



iak alatt is, nolia nagyobb része már mcgnépcsíilt; sőt a' mi tiibb, tud- 

 juk, hogy annak egjik része, a' Fertő és Duna közli si'k, maiglanigjér 

 népessége miatta' Németeknél nem csak a' kiizé]) korban „gícr vagy Scniclöt 

 C8tcr Jelb) nevet viselt, ' ) hanem jeleimen is mint „^""arnborfer ^eíbe" ismeretes. 



Fölhat-e károsunk' kora ezen időkig? melly néptől 's mikor 

 építetett ? mind ollyan kérdések, mellyekrc évrajzi nyomok' fogyta miatt 

 nem adathatik egyéb felelet annál : hogy a' római időben itt diszlett vár' 

 „/4rroáo«a" nevezete, mint kétségtelen, celtan}elv származati'i ; mell) ben 

 t. i. „on, ona" lakást vagy hont, '^) Arrabona tehát az Arabo fol)ani 

 melletti lakhelyet jelent ; igen hihetővé teszi, magának az alatta értett hely- 

 nek a' nagy Celta nemzet' a' Rába körűi székelt valamellyik ágozatja ál- 

 tal alapítását. — Szintolly ke^ eset mondhatunk eleinteni állapotjárói , 

 noha e' részben sem fogunk hibázni, ha az első és második keresztjén 

 századi Íróknak róla mély, és minden esetre még akkori nevezetlensé- 

 gére mutató hallgatásuknál fogva, mind zsengéjében mind jó^al utóbb 

 csekély tekintetűnek tartandjuk. 



Idószámozásunk előtt 34 évvel győzé és hóditá meg Augustus (Csá- 

 szár az akkor még a' Száva' két partjain tanj ázott Pannoj-, nemzetet 

 3) mire csak lianiar és könnyű szerrel előnjoinúltak sc-regei, a' még most 

 is sivatag, hajdani Celta honon keresztül, egész a' Dunáig. Áltlátván azon- 

 nal mind ő mind Tiberius az új foglalmány' tetemes becsét, clhatározák 

 azt maradólag a' roppant római birodalomhoz csatolni, és népcsítéséül 

 az úgy is sűrű laktú Pannonokból számos gyarmatokat abba áltköltöztet- 

 ni. Feliidiile erre sebes léptekkel az egyébkent kellemetes éghajlatú és 

 bő termékü tartomány olly annyira, hogy Plinius idejében már két neve- 

 zetes várost, Sabariát és Scurabantiát számlált, és provinciává is szer- 

 keztetlietett , melly új szállói után Pannóniának hivatott. 



') Ottó Fi-isingensis de gestis Friderici I-mi L. I. C. XXXII, ap. Urstis. T. I. p. 



425. — Ansbei-ti Hist. expeditionis Friderici I. Imperatoris. edid. Dobrows- 



ky p. 21. 

 •) M. J3ullct Meiiloires surla langue celtique. Besar.^on 1759 in fol. 

 ») Dión. Cassii Hist. Lib. LIV. p. 762. 



