AZ EGYEDI lUTÁRnAN TALÁLTATOTT EKÉS MIVÜ IBRIKnŐL. 3CI 



behozását, nem pedig itt honni voltát állítliatná ugyan valaki: de való> 

 siker nélkül , mert Magyar , és Erdélyországot görög, és római emlékek' 

 tekintetében classicus földnek (classicher Boden) lennie, iijabb és újabb je- 

 les régiségek' felfedezései bizonyítják. Erdély ben Várheijett ') 1S23 és 1S32. 

 cezt. felfedezett mosaik padolatoknak kelteje a' Rómaiak' idejét Iiajdan- 

 korokkal felülmúlják; Ptolomaeus egyiptomi Királyoknak nagy réz pénzei 

 egynehány darabban Tiszajenőnél kiásattak. Erdélyben találtatott chalcedon 

 fejérségű, és opál színeit játszó, fennálló képzetekkel ékesített, *s öntött üveg 

 pohárnak készülete, a' mint, Curiositaten der physisch. litterür. artistischen 

 Vor und Mitwelt. ^Veimar. 1S15. IV. kötetében Bertuch bizonyítá, *) 

 Eg)iptom' valóságos míve. Beresin Orosznak Magyar és Erdélyország- 

 ban 1821 és ÍS22 észt. folytatott utazása pedig, hozzá mellékelt 150 

 mesterséges rajzatokkal leginkább bebizonyítná állításomat, de Olaszország- 

 ban történt véletlen halála kéziratinak szándékolt kinyomtatását a' tu- 

 dós világgal közleni nem engedte, és hazánk' dicsőségének nagy fogy- 

 tával e' remeket elenyésztette. 



Azonban nem csak valódi tanúságok , de történeti bizonyítások 

 is hihetővé teszik az egyedi ibriknek Isis egjiptomi istennő tiszteletére 

 hazánkban is használását, nem különben, mint utóbbi századokban Mi- 

 thrának persa isteni tiszteletét. Mind a' kettőről történetíróink mély álom- 

 ban, és setétségben még szunnyadnak, csak a' későbbi idők, ha ugyan 

 valaki mostani időszellemmel ellenkezőleg múltakba tekintvén, külső 

 kútforrásokat is használandja, deríthetik Isisnek és Mithrának hazánk- 

 ban bizonyosan űzött cuUusát világosságra. 



/j/V egyiptomi tisztelete' módját, papjait, az az: férj és nő egy- 

 házi személyeit elószer Corinthos görög városból Rómába SuUa' idejében 

 által jöttnek állítják a' tudósok ; kik azonban Piso, és Gabinius Polgár- 

 mesterek' idejében Kr. sz. előtt 58 észt. a' városból kiúzettetvén, későb- 



') Abbjldung und Bcschieibung v. zwey altén Mosaikcn. Fol. s. 1. b. Thicri 1825. 

 képekkel. — Magyar Minerva — Transilvania I. U. 2. b. p. 264.ke'p rajzattal. 



•) Ez most néliai B. Seeberg József cs. kir. Aranykulcsos, 's erdélyi kincstiíi-' Ta- 

 nácsosa gyűjteményében tartatik Pozsonbaa, 



46 



