3C4 I^RTEKEZÉSEK. 



Ezen veres rézből alkatott tábla 3 láb , és 10 hiivclknyi hoszszú, 

 szélessége 2 láb. 3 hüvelyk és 9 vonat (iinea); három udvarra vagyon 

 osztva , mellyekbe állított képzetek között legfőbb helyet foglalván Isis, 

 méltán Isis , vagy az első birtokosától Bembina táblának hivatik. 



Kívánták ugyan Pignoriusnak illy czimű tudós értekezése után 

 „Laur. Pignorii Mensa Isiaca , qua sacrorum apud Aegyptios ratio , et si- 

 mulacra subjectis tabiilis aeneis exhibentur , ct explicantur" *) több tu^ 

 dósok e' felséges emléknek értelmét világosságra hozni, úgymint: Hohen- 

 Imrg (J. Georg. Hervart de) Thesaurus Hieroglyphicorum mimkájában ; 

 Jfirc/Ser Oedipus Aegyptiacus könyvében. Tom. III. Synt.I. — Montefaucon. 

 Antiquiteés expliq. Tom. II. Part. II. L. Z. 1. 1. 3. — Keysler's Reisen I. 

 194. 1. 4. — Banier , és ennek német fordítója, 's gyarapítója Schlegel 

 II. B. 350. 1. de főképen Caylus már felül előhozott munkájában , melly- 

 iiek állításait Diderot és D'' Alembert a' franczia encyclopédie méthodi- 

 que munkájukban szóról szóra Idnyomtatták ; kik mindnyájan az emléket 

 nem valamellj' hajdan egyiptomi , hanem későbbi Rómában és akkor készült 

 munkának , midőn a' Rómaiak vallásbeli buzgóságokat egészen Isis*' isteni 

 tiszteletére fordíták , vélik ; mindazonáltal még is egyiptomi módra készítve , 

 minthogy Plinius a' réznek ezüsttel megfuttatását és mázzal beborítását, mint 

 egy különös egyiptomi szokást, i'igy említé. Én azonban a' czifrázatok' formá- 

 jából, mint a' régimívek' tekintetében leghitelesebb criteriumból, Ítélvén, ha 

 Rómában is készültek az Isis'' Táblája, és a' hasonlóul alkatott egyedi ibrik 

 későbben találtatott íMcrfeMCiScre/: ezeket valóban görög Ízléssel, és azért gö- 

 rög mivésxtól eredetteknek tartom. Bölcsen Ítéli ^íc/íewíwrg- Joli. loach.**) 

 ") Pignoria értekezése Isis' táblájáról három különös czím alatt adatott ki. I.) Ve- 

 tustissimae tabulae aeneae sacris Aegyptiorum ceremoniis coelatae accurata 

 descriptio et. etc. Venetiis 1605. 4. —II.) Characteres Aegyptii , h. e.saero- 

 rum, quibus Aegyptii utimtur simulacrorum accurata delineatio et explica- 

 tio. Omnia in aes incisa per Jo. Thom. et Jo. Israel. de Bry. Francof. 1608. 4. — 

 111.) Ez utolsó kiadás a' felébb előadott czím alatt nyomtattatott Amsterd. 1669. 'l. 

 Lásd Brunet Manuel d. libr. 

 o«) Eschenburg Joh. Joach. Lessing (Goth, Epbr.) Collettaneen z. Litteratiir, BcrKn 

 1790. S. 1. B. 420. 1. 



