VEGYTANI PÁLYAMUNKA. 17 



— E szerint a tömeg nem mindenütt egyenszerü, miután némelly 

 részein, hol a föállomány túlnyomóbb, puhább, ragadósabb és 

 nagy zsír-fénnyel tündöklő , más helyeken ellenben szilárdabb, 

 morzsolhatóbb és földesebb. 



Ez állomány fajsúlya (pond. spec.) három különféle kísér- 

 let által határoztatott meg. 



Az első kísérlet alatt veszített60,531 sulyrész, lepárolt vízben 

 1 5" C. mellett 40,969et. Ez megfelel 1,477 fajsulynak. A második 

 kísérlet alatt veszített 94,500 sulyrész 60,500at. Ez megfelel 

 1;56E fajsulynak; a harmadik kísérletben veszített 48,468 suly- 

 rész 32,312őt, s ez megfelel 1,500 fajsulynak. 



Az előbb mondottakból könnyen kimagyarázhatni ezen 

 három határzat közti különbséget, miután azon anyagot nem 

 tekinthetni egyenszerü egésznek , hanem különböző arányokbani 

 keveréknek. Ha azonban közép számítást alkatunk azokból, akkor 

 a muraközi úgynevezett asphalt 1,513 fajsúlyúnak tartathatik. 



Vegybontási vizsgálat. 



Minthogy a vegybontás alá jövő állomány különböző élet- 

 müves és életmütlen anyagoknak egyenetlen keveréke , nem ké- 

 pes az ember némi biztossággal több kísérletekben hasonló ered- 

 ményekre jutni, mihelyt a vizsgálandó mennyiséget többféle 

 helyekről vesszük. Én tehát, hogy csak némileg hasonló ered- 

 ményt nyerhessek, elővévén a vizsgálatra kezem alatt levő 

 mennyiséget, azt egy mozsárban a mennyire lehetett egyenlő 

 péppé törtem össze, ebből 4,137 részt egy kis éreny csészében 

 borszeszláng fölött megmelegítettem. A tömeg ekkor olvadni 

 kezdett és forrásnak indult, büdös gőznemeket eregetvén ki, 

 mellyek mindjárt meggyuladván, magas, kormos lánggal égtek; 

 a veszteség E,705 részt tett. A hátra maradt szenes maradvány 

 szabad lég hozzájárultával a szénnek tellyes elégéséig izzítatott 

 és elvesztett súlyából 0,365 részt; hátra maradván 1,067 suly- 

 rész földes tömeg. Ennélfogva az anyag 100 részben 74,22 illó 

 és éghető, 25,78 tűzálló földes részekből áll. 



Száraz ütoni lepárolás alá bocsátva, mialatt a hévmérséklet 

 fokonkint növekedett egész az izzó hőig, eleinte egy kevés 

 víz párolódottle, melly az állományhoz keverve volt. Ezután 

 igen büdös éghető gőzök kifejlődése mellett valamelly sár- 

 gás . később vörösülő folyadék , melly nagy részt kozmás olaj- 



