VEGYTANI PÁLYAMUNKA. *0 



ezen életmüves anyagokat és a levált tiszta hegyi kátránt lepárolás 

 alá vetjük, könnyen nyerhető vé lesz a petrolén ebből is mint a 

 természetes hegyi kátránból. 



Ezen , égény állal az ügy nevezett asphaltból kivont tiszta 

 kátrán szinte rézéleggel vegybontás alá vettetett. Az alkatré- 

 szek benne következő arányban találtattak. 



0,313 gmm. kátrán tiszta rézéleggel a fenemiitett mód sze- 

 rint tökéletesen elégetett. A nyert viz 0,312; a szénsav pedig 

 07,93 gmm-ot nyomott. 



0,312 viz megfelel 0,034667 könenynek 



0,973 szénsav 0,226736 szénenynek 



0,261403, 



tehát az éleny mennyisége 0,0516 fog lenni 



0,313003. 

 Az 100 részben tesz 72,45 szénenyt 

 11,07 könenyt 

 16,48 élenyt. 



100,00. 



A muraközi hegyi kátránnak müipari hasztiálata. 



Miután ezen kátrán két különböző alakban jő elő, mel- 

 lyekben mindenike más müipari czélra fordítható: illőnek talá- 

 lom mindkettőnek használhatását különösen leirni. 



A sűrűbb hegyi kátrán müipari használata csupán e két 

 tárgyra vonatkozik: 



1) Használtathatik a városok utczái s más térek Qárdák) ki- 

 rakására, melly czélra az újabb időben a lulajdonképi asphaltot 

 kezdek használni. 



lUy haszonra a természetes asphaltot poralaku anyagokkal 

 (homokkal , apró kövecskékkel) tűzön olvasztják össze , a meg- 

 olvadt tömeget kiöntik , és hogy ennél nagyobb összeállást és 

 szilárdságot adjanak neki , durvább kavicsos homokot vernek be. 

 Ez anyag ha meghűl , igen erős tömeggé keményül , melly azon- 

 ban annyi szívóssággal bir, hogy könnyen meg nem repedezik. 

 — Ezen tulajdonsággal , miszerént t. i. poralaku testekkel ke- 

 verve , szilárd tömeggé merevül , nem bir a muraközi hegyi kát- 

 rán, habár milly, és bár mennyi más anyagokkal olvasztatik 

 is össze. — Ha ezen anyagokból sokat veszünk hozzá, összeállá- 



