62 AZ ÁRVAMEGYEI METEORVAS 



Harmadik része az imént emiitett, jól kifőzött folyadéknak 

 égető könlegeggel s mészlialvaggal (chlorcalcium) vegyitetvén, 

 egy bedugaszolt üvegbeni huzamos állás után, nagy pelyhü csapa- 

 dékot adott, melly nem egészen fehér, hanem kissé sárgás szinü 

 volt. Ezen csapadék izzásnak tétetvén ki s légsavban föloldatván 

 a meglehetős savas folyadékhoz légsavas óloméleg adatott, mire 

 fehér, pornemü csapadék képződött. Ugyan ezen oldat könleg— 

 kéneggel sötét-zöld, pelyhes csapadékot adott, melly sem tiszta, 

 sem szénsavas könlegegben föl nem oldathatott, s vaskénegnek 

 (Schvs^efeleisen) mutatkozott. 



m) Az árvái szinvas sósavbóli maradékából nyert 

 kén fémek vizgálata. Ezek szine a szárítás után ollyan 

 volt mint a vasélegvizegyé (Eysenoxydhydrat). Miután égettettek 

 s választó vizben föloldattak, égető könlegeggel szigorúan közö- 

 nyösiteltek, azután pedig a vas ezen oldatból gyantársavas kön- 

 legeggel (bernsteinsaures Ammóniák) lecsapatott. Az ekként nyert 

 gyantársavas vaséleg aránylag igen csekély mennyiségű volt. Le- 

 szüretvén a folyadék a csapadékról, könlegeggel vegyitetett, mi- 

 re nem nyert kékes színezetet. Égető haméleggel nem lehetett 

 áléleget (Nickeloxyd) lecsapatni ''^). A mind e mellett zöldes szi- 

 nü folyadék ezután ismét légsavval megsavitatolt s szárazig el- 

 gözöltetett. Ezek szerint a folyadékban az elgözöltetés alatt ham- 

 halvag és légsavas haméleg volt. Miután a sótömeg szinte szára- 

 zig elgőzöltetelt, a külső széle zöldesnek mutatkozott, míg a kö- 

 zéppont, hol az a lámpa tüze által inkább fölmelegitetett , nagyon 

 sárga szinü volt. Ezen elgőzölt sótömeg vizzel leöntetvén; igen 

 csekély mennyiségű vöröses por **) visszamaradása közben, 

 bor-sárga folyadékká olvadt föl. Ezen folyadék könkénegvizzel 

 eleinte csak sötétebb színezetet, azután pedig csekély sárgás pely- 

 hes csapadékot képezett; könlegkéneggel sötét- szöld szint, 

 főzésnél sötét-zöld csapadékot adott, melly szénsavas könlegeg- 

 ben kissé fölolvadni látszott ; mészhalvaggal és ónhalvaccsal (Zinn- 

 chlorür) nem képezett csapadékot; cserellel (Gerbstoíf) nem 



■•■'■) Nagyon lehetséges azonban, liogy mind a mellett itt is volt jelen áléleg 

 de a vaséleggel egyszersmind mint gyantársavas áléleg lecsapatolt. A 

 gyantársavas vaséleg csapadék mindazállal alanyra nem vizsgáltatott. 



**) Ezen maradék sem porissal, semvilsavasszik-künlegéleggel nem képezett 

 az olvasztócsö előtt valami színezetet a gyöngyökben, talán mivel igen 

 csekély monnyiségíi volt: mindazállal vaséleg lehetett az. 



