AZIVÁNI KüESÖRÓL. 67 



lódva, mi szembeszököleg azt tanúsítja , hogy a kövek haránt 

 irányban nyugolról kelet felé hullhalfak le. Esésök nyomait a tu- 

 dósítások szerint a mezei növényeken is nyilván észre lehetett 

 venni, mert azok levelei sajátságosan voltak megszaggatva, át- 

 liggatva s foltokkal jelölve. 



Az iváni vidék földét Reichenbach úgy írja le , mini finom 

 fehéres fövényét, melly hellyel hellyel agyaggal van vegyítve s 

 csak ott sötét szinii, hol a mivelés által televénnyé (humus) vál- 

 tozott át. A legszorgalmasabb vizsgálat után sem volt képes ha- 

 sonló kerekded kövecseket találni a földben, mellynek fölszinét 

 oUy sürüen lepek el. 



Egyébbiránt Iván egy terjedelmes, elláthalatlan térségen fek- 

 szik 2V2 mértföldnyire a Fertő tava által képezel Hanságtól, s rop- 

 pant kiterjedésű legelökkel bír. 



A kövek természetrajzi (physiographiai) sajátságai. 



A kövecskék nagysága igen különböző ; a legapróbbak 

 azok közöl , mellyek vizsgálataim tárgyai valának köles-szem, a 

 legnagyobbak pedig mogyoró nagyságúak voltak, ezeknek egyi- 

 ke 13, 5 szemért nyomott. 



Szinte különböznek egymástól a külső alakra nézve is, mert 

 míg nagyobb részök tekeképű emelkedettségekkel s mélyedések- 

 kel ellátott, némellyek közülök szögletesek s egyenetlen fölülelö 

 kön nagyobb dudorodásokal s gödröcskéket mutatnak. 



Külső szinök jobbadán feketés-barna, imitt amott csillámló 

 fölülettel, gyakran szappannemü, sárgás zsiros agyaggal környez- 

 ve ; némellyek szine ellenben rozsda-sárga (Ockergelb) földes fö- 

 lülettel. A feketés-barna fölülelüek szétdörgölve sötét vas-fekete 

 port adtak, melly szín a rozsda-sárga borílékuaknál sárgás-barná- 

 ba ment állal. 



A belső szerkezet a nagyobb résznél összközeplő héjas (con- 

 centrisch-schalig) valamivel keményebb bélczével (nucleus), melly- 

 röl az említett héjak könnyen elválaszthatók. Az összközeplő le- 

 mezek majd vastagabb majd vékonyabb levelekben állottak egy- 

 másra rétegezve. Voltak mindazáltal oUyanok is, mellyeknél a 

 nyilvános Összközeplő-héjas szerkezet hiányzott, laza földes töret- 

 tel (fraclura). — A törlap (Bruchfláche) a nagyobb résznél föl- 

 des, egyenetlen és laza, álalánosan feketés-barna szinü, számla- 



