70 AZ IVÁNI KŐESŐRŐL. 



nek t. i. a mocsár-ércz egy nemének, millyenek jelenleg is foly- 

 tonosan képződnek földtekénken. 



Reichenbach nézete az augspurgi allgemeine Zeitung 293 

 és E94-dik számának mellékletében bőven elő van terjesztve. 

 azt tartja, hogy ezen kövek természetökre nézve az üstökösök 

 azon osztályához hasonlók, mellyek vagy egész tömegökön át- 

 látszók, vagy pedig állátszhatlan bélczéjök (nucleus) van, melly 

 átlátszó borítéktól van környezve, s azt állitja, hogy az iváni me- 

 teor a többi üstökösökhöz épen olly viszonyban van, mint az ed- 

 dig tapasztalt meteorkövek a bujdosókhoz. Ezen üstökösök át- 

 látszósága, véleménye szerint nem eredhet gőzöktől, minthogy a 

 legkönnyebb, magában átlátszó vízgőzökböli ködfátyol elvonja sze- 

 meink elöl a nap hatalalmas fényképét, a mellett hogy sok üstö- 

 kösök tömege s az őket környező ködboriték állal, az álló csil- 

 lagok gyönge fényét egy jó távcsővel egészen földünkre levilá- 

 golni láthatjuk. Az ö nézete tehát odajárul, hogy ezen átlátszó 

 borítékkal bíró üstökösök fejeinek apró testecskékből kell állani, 

 mellyek az iváni eső módjára átmérőjök nagyságához képest vé- 

 getlen távolságra állanak egymástól, minélfogva kimagyaráz- 

 hatni az üstökösök azon sajátságát, mellynélfogva jóllehet szilárd 

 anyagból állanak, a világosság sugarainak átmenetelt engednek. 

 Azt állitja továbbá, hogy az iváni kövek összesen egy üstökös- 

 nek a tömegét képezvén, naprendszerünk többi üstökösei és boly- 

 góival egykorúak, s azok módjára és társaságában származásuk 

 pillanatától fogva nem csak a nap, hanem egymás körül is kör- 

 körös (ellíptícus) pályában mozogtak, míglen végre egy isme- 

 retlen ok által a födhöz olly közel vitettek , hogy ennek vonzó 

 ereje amazok nehézkedését legyőzvén, azokat magához huzhatá. 

 A nagysági különbség, melly az iváni kövek között létezik, ugy 

 látszik neki, igazolja azon véleményt, hogy miként naprendsze- 

 rünk bolygói s ezek satellesei , a kisebbek a nagyobbak körül 

 kimért távolságban mozogtak, a nélkül, hogy kölcsönösen egy- 

 mást érintették volna. A kövek éles ormoju és kásás fölülete, össz- 

 közeplő héjas szerkezete ezen nézet valószínűségét, valamint az 

 egyes szemek saját egyéniségét is mindinkább látszanak bebi- 

 zonyítani. 



Egyébbiránt Reichenbach az illy nemű üstökösöknek egészen 

 más származási módot tulajdonít, mint a jelenleg elfogadott kény- 

 állitmány (hypothesis) a többi bolygóknak, mellyekhez egy rész- 



