AZ IVÁWI KŐESŐRŐL. 71 



röl az előttünk ismeretes metearköveket is számítjuk. Minthogy 

 t. i. az iváni kövecsekben vasélegvizegy (Eisenoxydliydrat) van, 

 épen nem kédkedhetni a felöl , hogy magasabb hévniérséklet ál- 

 tal nem származhattak ; a mellett hogy minden eddig észre vett 

 meteorok kétség kivül igen magos hévmérséklet befolyása alatt 

 képeztettek, s mint félig megolvadt, sőt néha még gőzölgő töme- 

 gek estek a földre ; minélfogva nincs is olly alkatrészök, melly 

 magasb hévmérséklet befolyásáimk ellenállani képes nem volna. 



Mind ezekből az üstökösök természete s több paradox jele- 

 neteikre nézve több fontos tehátlatokat Ccorollarium) következ- 

 tet. Nevezetesen, hogy miért nincs bélczéjök szigorúan körülírva, 

 hanem csak lassanként megy át az átlátszó borítékba; hogy miért 

 nincsenek több üstökösöknek, jóllehet magok nem fénylenek, 

 phasisaik; honnan jő, hogy a csillagvizsgálók állítása szerint, sok 

 üstökösöknek jóval csekélyebb a súlya, mint a millyennek a tömeg 

 terjedelme szerint kellene lenni , mellyeknek összes tömege csak 

 néhány mázsát vagy épen csak fontot nyom állításuk szerint. 



Azon rövid záporesőt is, mellynek társaságában az iváni kö- 

 vek a földre hullottak, szoros összeköttetésbe helyezi B. R e i c h e n- 

 bach kényállitmányával. Minthogy t. i. a kövek a végetlen vi- 

 lágűrből önálló hévmérséklet nélkül jutottak a földre , a világűr 

 hévméríékletét = —50" — 60" kellett birniok. Bejövén pedig 

 földtekénk légkörébe, ezen hideget magokkal hozták, mi által 

 elegendő hévmérséklet-sülyedést gerjeszthettek arra nézve, hogy 

 a légkörből annyi víz csapódjék le, mennyi a rövid záporeső 

 képződésére szükséges volt. 



A többi, földünk különböző helyein előjövő, az iváni kö- 

 vekhez hasonló képletekre vonatkozólag, mellyek az ásványtan- 

 ban babércz nevezetet nyertek, s közönségesen a mocsári-, rét- 

 vagy gyepércz válfajának tartatnak: Reichenbach az iváni me- 

 teor által ismeretessé lett tényekből kényszerítve érzi magát 

 mind azokat cosmicus eredetüeknek nyilvánítani, mellyek az ivá- 

 ni kövek módjára különböző időkben csoportosan hullottak a 

 földre a nélkül, hogy esésök közben valaki által észrevétettek vol- 

 na; s nyilvánítja egyszersmind abbeli biztos reménységét, hogy 

 miután már egy példa megállapitatott , ezen természetjelenet bi- 

 zonyára gyakrabban fog észrevétetni és tapasztaltatni. 



Ezen kényállítmányt, jóllehet elragadó elmésséggel van ki- 

 vivé, s átalában sok valószínűséget foglal magában, egyálalában 



