80 A NÖVÉNYTAN TÖRTÉNETEI. 



Liliiim convall). A leghíresebb növény vizsgálókkal szorosabb 

 összekötletésben volt ugyan , de mégis meg kell vallanunk, hogy 

 tudományossága sokkal terjedelmessebb volt, mint növénytani is- 

 meretei. 



Növénytani magyarázatai leginkább illy czimü munkájában 

 „Medicinales Epistolae" vannak lerakva. — Ezen levelekből ele- 

 inte 6, később 8, azután EO, jelent meg különböző kiadásban s 

 külön helyeken löbnyire Menardus halála után. Az első 6 levél 

 kijött először Parisban 15E8. 8-r. ; Strassburgban 15E9. 8; Ba- 

 selben 1540. 8. Leidenben 1549. 8. sat. Epistolar. medicinaU- 

 um libri XX. Basil. 1540. fol. Leiden 1549. 8. Hannover. 1611. 

 fol. sat. AzEpistolarummedicinalium libri duodeviginli czimű mun- 

 kájának egy szép és nem igen ismeretes kiadása van előttünk a 

 királyi egyetem könyvtárából, illy czim alatt: Joajmis Menardi 

 Medici Ferrariensis , hac aetate omnium Medicináé professormn 

 per ímiuersam Italiam in Galeni doctrina et Arabum censitra ce- 

 leberiimi et opíime merili Epistolarum medicinalium libri duode- 

 viginli. Basileae i535. fol. — Több ezen levelek közöl Magyar- 

 honban Íratott, s ezen kívül nem érdektelen mellékleteket foglal- 

 nak magokban Magyarhon országos s udvari történeteire nézve. 

 Szinte Magyarhonban irta Menardus 1515-ben Timotheus fiának 

 ajánlott illy czimü munkáját : ín artem Galeni medicinalem Iticu- 

 lenta expositio, melly munkát későbben Leonicenus kiadadta Ba- 

 selben 15E9, ezen két értekezéssel együtt: Psellus de viclus ra- 

 íione és Razes de pestilentia. 8. Menardi Commetitarii in Mesnen 

 megjelentek Velenczében 1581. 1589. 1602. és 1623-ban fol. 

 Bírálatait (Censurae) Brunfels Ottó szedte össze, s munkája 2-dik 

 köteléhez függelékül mellékelte. Bátorkodunk tehát a fenemiitett 

 s az egyetemi könyvtárból használatunkra fordított munkából több 

 ollyatén helyeket szórül szóra fölhozni; mellyek a magyar növé- 

 nyekre nézve érdekesek, s egyszersmind mutatványul, szerzőnk 

 előadási módját illetőleg, s nem tartunk tőle, hogy olvasóink tü- 

 relmét fárasztjuk, annyival is inkább, mivel ezen helyek nem csak 

 növénytani, hanem más tekintetből is igen érdekesek. 



„Oe Pentaphyllo libenter íntellígerem, vulgarem ne hanc pas- 

 sim in vii's etiam stratis nascentem acceperitis ; ego non hujus ra- 

 dicem accipiendam esse putO; sed ejus quam Tormentíllam vocant, 

 quam licet septífolíam majori ex parte in Itália videamuS; híc, hoc 

 est in Pannónia, saepe vidi quinquefolíam. L. VI. epist. III. p. 76. 



