86 A NÖVÉNYTAN TÖKTÉNJÍ lEI, 



kolú vagy császárkorona (Fritillaria imperialis) és a persiai nő- 

 szirom (Iris persica) ; ö tőle birja a bécsi császári könyvtár a 

 legnevezetesebb kéziratát Dioscorides mnnkáinak. Ezen kivül fi- 

 gyelmetesekké tesz minket Busbek honosainknak a dísznövények 

 iránti különös szeretetére, melly mind e mai napig annyira fen- 

 maradott. Bauhin G. Pinax-jában egy Busbektöl küldött Gramen 

 hungaricnm is fordnl elő. 



Constantantinápolyból visszatérvén, Isabella austriai her- 

 czegnöt vezelé IX. Károly királyi vőlegényéhez Francziaország- 

 ba, s miután diplomaticai foglalatosságát bevégezte , visszautaz- . 

 tában megholt a több mint 70 éves aggastyán 159'2-diki nov. 



Busbekkel végződik a magyarhoni növénytan történetének 

 első s még pedig igen rövid időszaka, mellyet inkább a Commen- 

 tátorok időszakának lehetne neveznünk. Ezen öt külföldi tudós- 

 nak több mint 700 magyar növény leiratát s helyismertetését 

 köszönhetjük, melly ek közöl sok csak később ismét föltaláltatván, 

 újólag leiratott s elneveztetett. Azt látjuk az említett tudósok mun- 

 káiból, hogy Magyarország s kiválólag ennek legdélibb része, 

 már igen korán, különösen a füvészetre nézve érdekes s gyak- 

 ran látogattatott tartomány volt ; és most is Dalmátia s a magyar 

 part-vidék évenkint Európa minden országaiból egybesereglett 

 természetbúvárok gyülhelye s még egy sem hagyta el elégedetle- 

 nül e classicus földet. A 16-dik század második felében már szü- 

 letett magyarok lépnek föl mint növénytani irók, mégpedig mind- 

 nyájan honi nyelven ; munkáik az akkor Némethonban annyira 

 kedvelt füveskönyvek alakát viselik. Ezen hasonlóan rövid idő- 

 szakot is a füves könyvek (Kraulerbücher) időszakának nevez- 

 hetjük. Mi előtt ezen férfiak fáradalmai részletes leírásához fog- 

 nánk, szükség egy pillanatot vetnünk mnukálódásaik térhelyére. 

 Magyarhonra is. Mellyík mivelt polgár előtt lenne ismeretlen ha- 

 zánk története a gyászos emlékű mohácsi ütközettől liezdve Ru- 

 dolf király haláláig? Az ország nagy része, s ezzel fővárosa is 

 a török birtokában, — más része politikai s vallásos forrongások 

 szintere, az egész ország folytonos hadi állapotban, a kormány tá- 

 vol, az ország elszegényedve volt. Egy fensőbb tanoda sem ál- 

 lott már föl; az I. Ferdinánd által Oláh Mihlós prímás közbenjá- 

 rására. Nagyszombatban alapított Jezsuiták oskolája és CoUegiuma 

 csak 1567-ig létezhettek. — Tanúit orvosok nem voltak a belföldön, 

 külföldiek meghívására pedig sem alkalom sem pénz. A természet bu- 



