A ,N(JVEAYTAi\ TÖRTÉNETEI. 99 



gát Doctnr és physicusnak is nevezi. Kenete föltalálását „ütem, 

 általa az emberiségnek nyújtott ajándéknak mondja. Épen így igényel 

 tanitásánál fogva doctori nevet. Egész munkájában a tudomány- 

 nak legkisebb nyoma sem találtatik, annál illetlenebbiil nyilatko- 

 zik elöbbeni s jövendő irigyei , üldözői , s különösen az orvo- 

 sok ellen. Az egész könyv tele van képtelenség, babona, theoso- 

 phia s astrologiával. 



Francovith ugy látszik egy ostoba , merész, durva kuruzsló 

 volt, fölpiperézve, némelly tapasztalati ismeretekkel a növények 

 hatásáról , mi által némelly nagyoknál menedékei és segedelmet 

 talált. 



Még három férfiúról kell említést tennünJí , kik mint füvé- 

 szek a hazában ismeretesek valának , de vagy semmit sem irtak, 

 vagy a mi még valószínűbb, irataik egészen elvesztek. Váljon 

 Magyarhonban születtek-é, azt meg nem határozhatjuk. Első volt 

 Magister Se bas ti amis ^ otyos és füvész, Szebenben; tanítványa: 

 Lebelim János mint tudós és híres erdélyi füvész említetik Brun- 

 fels Ottó munkájában; mind ketten valószínűleg a 16-dik század 

 elején éltek. 



A harmadik Purkirchner György pozsonyi orvos. Clusius 

 „História plantarum rariorum" czímü munkájában két helyen a Z2Z 

 és 22.5 lapon tesz róla említést; s illy czímü munkájában is Stirp. 

 rarior. p. Pannoniam; kertjéből egy tíj fűz fajt is kapott. 



Clusius Károly. 



Tulajdonképen Charles de 1' Ecluse, a növénytanban világ- 

 szerte híres név. Ezen a tudományos leíró-növenytan alapitójá- 

 nak, fáradhatatlan utazó , termékeny író , s a természetrajz vér- 

 tanujának életleirását, egészen Sprengel szerint adandjuk itt elő, 

 ki fűvészi érdemeit is leginkább, s terjedelmesebben méltányolta; 

 — mit Magyarhonra nézve tett , azt nagy nevéhez illőleg híven 

 előadni törekedendünk. 



Clusius német alföldi volt, született Antverpben 1525. Aca- 



demiai tanulmányait kezdé Löwenben, folytatá Marburgbaa,s 



♦ 



