102 A nüvenytajv törtéjneteí. 



Ezen értekezés végén adjuk a Clusius által magyarhoniak- 

 nak irt növények jegyzékét. A leirt s lerajzolt növényeken kí- 

 vül még sok Magyarországban termő névszerint hozatik föl, s e 

 szerint a munka ugy tekinthető, mint Magyarhon legelső tudomá- 

 nyosan szerkeszteti flórája. 



Ezen munka, s a fölebb emiitett História planlanim hispa- 

 nicarum^ egybevonva, líjabb észrevételekkel és sok Magyarhonra 

 vonatkozó terméshelyekkel gazdagítva, következő munka szö- 

 vegét képezi : 



Caroli Clusii Atrebatis Impp. Caess. Augg. Maxiini iani II. 

 Rudolphi II. aulae qiiondam familiáris Rariorum plantarum His- 

 tória. Antverpiae. Er Officma Plantiniana apud Joannem More- 

 tum. Í60Í. Fol. maj. 



E munka pótléka által tehát 415 magyar növényfaj ismere- 

 téhez jutottunk. Váljon a Clusius halála után megjelent: „Curae 

 posteriores Antverp. 16 lí. 8-vo (ívrétben Schulles szerint) czí- 

 mü munka foglal e magában valamit , mi Magyarhont közelebb- 

 ről érdekelné , a felöl t. ez. olvasóinknak fölvilágosítást nem ad- 

 hatunk , mivel nincs birtokunkban. 



Nagy föladat volt a Clusius által fölfedezett s leirt növénye- 

 ket mostani elnevezésükre visszavinni, de mégis igen megkönnyült 

 ezen fáradalmas munka az állal, hogy Clusius minden növény 

 álláshelyét oUy pontosan följegyzé, hogy több magyar füvészek- 

 nek sikerült e tekintetben sok növényeket ugyanazon helyen is- 

 mét föltalálni. 



E növények hasonneveí (Synonimia) meghatározásában kü- 

 lönös érdemekel szerzettek magoknak: Crantz, a kél Jaquin, 

 Lumnitzer,Hosl,Kítaíbel, Schulles és Endlicher. A nagy 

 hírű Sprengel a növénytan történeteit magában foglaló munká- 

 jában mind azon növényeket meghatározta, mellyekel Clusius elő- 

 ször ismertetett meg. Jelen értekezés szerzője törekedett ezen 

 uraknak a Synonimia clusiana körül tett fáradozásaikat, birála- 

 tilag (critice) összeállilani. 



Bátrak vagyunk Clusius ^^Hisforia plantarum pannonicanim 

 p. 600" czímü munkájából mutatványul a Sideritis montana leírá- 

 sát itt szorul szóra lenyomatni: 



„Sideritis pannonica III, pallescente flore (c. icone). Ter- 

 tía pedalem etiam non superat amphtudinem, caule quadrangulo, 

 ab radice slatim ramoso: foliis secundum radicem priori genere 



