A KÉTSZIKŰ NÖVÉNYEK ÉVRÉTE6EIRÖL 



ÉRTEKEZIK 



SA1>I.ER JÓZSEF 



EGYETEMI TANÁR. 



A legritkább s nevezetesebb tünemények közé tartoznak a 

 fák állományában talált föliratok. A ritkaság s nevezetesség még 

 föltünöbb, ha azon föliratok egyszersmind évszámmal is össze van- 

 nak kötve. — Mennyi történetes környüímények nem kívántat- 

 nak meg az illy föliratok föltalálására ? Azoknak magába a fa 

 álományába kellett hatni , tehát a fahéján keresztül, mert kü- 

 lönben a héj benövésével, a csupán erre tett fölirat is eltűnt volna; 

 vagy pedig be kellé annak égettetni; a fának, hasitás alkalmával 

 a fölirat helyén rendszabály ellenileg hosszában kellet elválni ; 

 továbbá az illy módon nyert daraboknak , olly kezekhez kellett 

 jutni, mellyek az illy találmányt becsülni tudák, és olly helyre 

 általtétetni, hol azok tudományos czélra használtathalnak. 



Tudományos alkalmazása az olly évszámmal összekapcsolt 

 föliratnak, leginkább azon élettani s erdöszeli tekintetben vett 

 kérdést illeti, váljon a fa életidejét a rostgyürük számairól le- 

 het-e megesmérni? — egy vagy két évgyűrű felel-e meg egy év- 

 nek; — váljon ezen évgyűrűk szélességökre nézve egyenlők vagy 

 egyenetlenek-e? továbbá, ezen egyenetlenséget nem a tenyé- 

 szést módosító körülmények, úgymint nemkedvezö időjárás okoz- 

 la-e ? végre a farétegek egészen vagy csak részletesen , vagy 



