A MAGYARORSZÁGI FUNEMUEK. 



153 



Fcsliica ciliala 



„ divaricala 



„ Hostii 



„ rottboelliüides 

 Gastridiiim australe 

 Hordeum bulbosum 

 Imperala arundiiiacea 

 Koehleria phleoides 

 Lagiirus ovatus 

 Lamarkia aurea 

 Leplunis filiformis 



„ inciirvatiis 

 Loliiim robustum 



„ subiilalum 

 Panicum cruciforme 

 Phalaris coerulescens 



„ minor 

 Phleum Bertolonii 



„ echinatum 



,, tenne 

 Poa verticillata 

 Polypogon maritimum 

 Psilurus nardoides 

 Secale Dalmaticum 

 Sesleria cylindrica 



„ elongata 

 Stipa Aristella 

 Triticum cespitosum 



„ pungens 



szőrös csenkesz. 

 elágazó „ 

 Host-féle ,, 

 rostosgyökü „ 

 délszaki csörond. 

 hagymás árpa. 

 nád hősdisz. 

 komócsinféle köhlerön. 

 peterü toUkalász. 

 aranyos lamarkön. 

 fonalórü lepcsény. 

 görbe „ 

 vastag vadócz. 

 árait „ 



keresztes mnhar. 

 kékellő polyvacsukk. 

 kisebb „ 

 Bertolon-féle komócsin, 

 dalmáthoni „ 

 vékony „ 



örvölt perje. 

 tengeri bogág. 

 magárféle fonalfü. 

 dalmáthoni rozs. 

 hengerded bibikra. 

 megnynlt „ 

 kalászos hajka. 

 gyepi búza. 

 szúró ,, 



Kivévén a Visiani által fölfedezett s egyedül Dalmathonnak 

 sajátságos kevés fajokat és kivévén azokat is mellyek délszaki 

 és közép Európa tengerparti növényei gyanánt tűnnek föl, a töb- 

 biek a görök, olasz, éjszakafrikai s hesperusi szigetek florájinak 

 tulajdonai, melly flórákkal, a többi növenycsaládokat tekintve 

 is. Dalmáthonnak legnagyobb rokonsága van. 



II. Horvát- és Tótország sajátságos fünemüi. 

 Bromus lanceolatus láncsás rozsnok. 



