166 TERMÉSZETRAJZI UTAZÁS 



nézve egészen különnemii, s a nielly szempontból inkább érdekli 

 a fermészelbúvár fig-y elmét az abban áll, a mennyiben itt más távol 

 eső tartományok; sőt külön éghajlatok sajátaira is bukkan hellyel 

 hellyel a vizsgáló; így például küldötlim a csúpiker nemét, melly 

 eddigelé csak Amerikában s déli Afrikában találtatott , a Balkán 

 déli oldalán nem kis álmélkodásunkra szinte fölfedezték. — A 

 bonla poívát (Dermestes dimidiatus. Schönherr.) eddigelé Siberia 

 sajátát, a tauriai orzonyl (Procerus tauricus Pali.), hauliázi szalagányt 

 (Zonitis caucasica Pallas.), lalár famászt (Callidium tataricum Par.) 

 déli Olaszország honosaival a hetinri Uhkadékkal ^ (Ophonus et- 

 ruscus Schönh:), sard'miai szeper (Prysloniclius sardeus DahI) és 

 sima (unlsszal (Scariles laevigatusFabr.) ugyanazon egy vidéken 

 gyüjlötték.Balkán flórája s faunája leginkább déli Oroszországéval, 

 Krimm vagy Tauriaéval egyezik meg, kevésbé Görögországéval 

 és a hegyes Bánságéval. 



1834-ben küldötteim állomásuk fö pontjául Philipopoly 

 vidékét választák — innét nagy-úri fermánnal ellátva bátrab- 

 ban mozoghatván, távolabb vidékekre is kikirándulának, meg- 

 járták a Despoto, Rodope, Rilo, s Slanimák hegység lánczolatail, 

 Szamukov kies, tágas, és viránydús völgyét. Milly érdekes ered- 

 ményekre vezetének ezen kirándulások, kitetszik onnét, hogy 

 azon nyár végével a növények száma már 1;0()0 külön fajra 

 emelkedett, mellyek közt nem csak több új faj, hanem mi Euró- 

 pa flórájára nézve rilka tünemény, egy egészen új nem is talál- 

 lalék; ezen új növeiiyüemet igen tisztelt s nagy érdemű tanítóm- 

 nak néhai Haberle Károly magyar kir. egyetemi tanárnak mara- 

 dandó emlékéül, rodopei Haberlea névvel üdvözlöttem. Az em- 

 iitett hegylánczolalon, s a Maricza folyó mentében, valamint dél- 

 keletre a Drinápoly felé elnyúló lapályon más nevezetes növé- 

 nyeken kivül következendő újdonságok lőnek föltalálva : hegtjes- 

 leveli'i, ésmerevémj csobor^ (Acynos acuminatuS; et erectus Friv:) 

 Sándor- féle íorfii (J^o\hGe\\m^mAor'úYv{),szálkússzingaUér (Bu- 

 pleurum apiculatumFr.), lumeliai benge (Rhamnus rumeliacus Fr:); 

 Rochel-féle kőmag (Lithospermum Rochelii Fr.), sallangós sikkanlyú 

 (Scabiosa triniaefolia Fr:), érdes büdör (Ferula hispida Fr:);/ía- 

 tíing kákics (Chondrilla intybacea Fr:'), magas sziléne (Silene ex- 

 allata Fr.), röDidlevelü szegfű (Dianthus brevifolius Fr.) Sadler-féle 

 czikláz (Geum Sadleri Fr:), rodopei Unka (llypericum rodopae- 

 ura Fr:); konyuló ho/gyomát (Hieracium cernuum Fr:), íömöíízi- 



