172 TEHMÉSZETKAJZI UTAZÁS 



leles taglalásba jelenleg- bocsálkoznom az idő rövidsége nem en- 

 gedi, ez ízben csak azon fő pontokat jelöljük ki,mellyek tárgya- 

 ikra nézve legérdekesebbek. 



Conslanlinápoly kies vidéke mind növényekre, mind az 

 apróbb állatok osztályára nézve kitűnő figyelmet érdemel, bárha 

 új fajok az előadott oknál fogva már csak gyéren találkoznak. 

 Mind a két természetország itt már határozott keleti typust mn- 

 lat. A Bosphorus és Feketetenger partjai annyira telvék a leg- 

 különfélébb vízi madarakkal, hogy egészen rendszerint való do- 

 log a közeli házak tetején is tarka csoportozatit látni letele- 

 pedő különféle alakzatú szárnyasoknak. A szennyes keselyű (Ca- 

 t arcles percnoplerusL.) igen gyakran megfordul a magasabb épü- 

 letek födélormóin, onnét ádázán szimatolva a hullák szellőző 

 bűzét. Robarakban szinte bővölködik e vidék ; itt tenyészik a 

 pikkely-röpíík cfaládjából a jeles Aleclo esllepe (Deilephila Alecto 

 L.), az ozmán és nlszded (ojoríyáfi (Lycaena otlc-manus, et ero- 

 ides, Friv), Roxelana pilleng (Hyparchia Roxelana Fab.), al- 

 Iwnyi irirász (Anlhophila vespertina Treits.), leipetin csahjág (Li- 

 paris terebinlhi Fr.) sat. A robarak közöl az arszlán fejend (Ce- 

 phalotes nobilis Dej.) , ozmán pompály (Buprestis oltomana Fr.), 

 lálhás puhar (Cantharis pupillata Fr.) ^ balkáni , és Zacadzky-féle 

 zenész (Saperda balcanica, et Zavadzkyi Fr.), Dalmát és Des fon- 

 tam-féle bíboros (Purpuricenus dalmatinus St. Desfontainii Fr.) és 

 néhány bozontfajok. Szorosan vett újdonságok csekély számmal 

 voltak találhatók , névszerint : a deli toportyán (Lycaena bellis 

 Fr.) , halvány csallamj (Calocala langvida Fr.), harmazsin hola- 

 gány (Malachius coccineus ¥v.\ragyogó Cíííy<;í7 (Scarabaeus ful- 

 gensFr.^^gömbőlyü fogor (Othyorinchus rotundatus Fr.), byzan- 

 czi izmócz CDorcadion Byzantinum Fr.), Nogel-féle és jeles famász 

 (Callidium Nogeli, et insigne Fr.), felmos paizsna (Cassida testu- 

 do Fr.). Az édesvízi és földi csigák közől,mint nevezetesebb fajo- 

 kat említhetjük a zebra és Turné fort-f éle ehüt (Bulimus Zebra, et 

 Turnefortianus Oliv.), seres barncilyt (Melanopsis praerosa L.) és 

 algíri bigát (Helix algira Drap.). Különben minthogy ezen vidék 

 nevezetességeinek bővebb leírását más helyre tartom föl, ez úttal 

 folytatólag küldötteim nyomát követvén , egyenest Kréta szige- 

 tének rövid szemléletére átmehetünk. 



A nevezett igen érdekes sziget Európának végső délkeleti 

 halárát képezvén , azon helyen áll , hol Európa, Ázsia és Afrika 



