8 



A felvirulni kezdő hazai ipart elésegitendők a Schustcrféle 50 

 pforintnyi díjra korszerű kérdést tüze ki a társulat : ,^Tétessék meg 

 a honi kereskedésbefi megkülönböztetetí gubacsfajták 'cegijbontása^ 

 különösen határoztassék meg a bennök levő cserző anyag minemü- 

 sége s ennek a külön ereletü cserző amjagokkali hasonlatossága 

 vagy azoktóli köWíibözése.'^ 



Az elébbeni Schusterféle kérdésre egy értekezés érkezett bekö- 

 vetkező jeligével : y,Ertelmi és erkölcsi működésünk a műipar elé- 

 haladásával benső öszszeköltetésben all^^ mely azonban a birálók 

 egyhangú véleménye szerint a czélnak és kívánatnak meg nem fe- 

 lelvén , a díj a tökéhez csatoltatott. 



A Sadlerféle pályakérdés felelet nélkül maradt. 



A köz- és kis gyűlések tudományos foglalkozásai voltak : 



Csór ej Döme Sándor^ a méhek családjáról. 



Rhédey Antal az általa a társulat száraára nagy szorgalomra 

 kidolgozott vakondak csontvázáról. 



Búgéit Pál a dinynye-esztendőről. 



Dr. Kikó az állati és ércz-delejességröl. 



Petényi Salamon saját fürkészésein és tapasztalatain alapúit 

 észrevételekről a vakonyról. 



Ffwaldszky Imre országos figyelmet érdemlő keletre tett kül- 

 döttsége érdekes és dús eredményéről. 



Kubínyi Ágoston az 1845-ik év martius havában Szekszár- 

 don talált márványkoporsóról (sarkophag) és tartalmáról. 



Keszler Kéiroly az állati villanyosságról. 



Agnelíy Ferencz a növények működése jeleiről. 



Ugyanő az évnegyedek- és éghajlatokról. 



Prof. Bachmann , a réz érezek , különösen az ugy nevezett 

 fakondok (Fahlerze) nedves iltoni próbakémletérői. 



FUttner József a liptói H a v r a n o k-h egy egy részének elvá- 

 lásáról és lezuhanásáról. 



Molnéir János a nyirfarügyek elemezéséről. 



Adler Aíidrás a raármaroí-i virányról. 



(Monté degoi) Albert Ferencz az 1847-diki october hó 

 9-dikén reggeli 7 órakor beállandó gyürüs napfogyatkozásról. 



Nefidtvich Károly a kőszén vegybontása- és vizsgálatáról. 



Rhédey Antal a fogas vakonyról. 



