__ 74 



mait foglalja magában a vaskovandnak (Schwefelkies), a levegőni 

 elmállásnak kitéve nincsen, mint azt legtöbb kőszeneknél tapasz- 

 taljuk. A vaskovácsolásra igen czélszerüen fordítható , ámbár e te- 

 kintetben a baranyai felülmúlja. Mint jeles z s ugoró dó kőszén 

 igen tömör és igen hatékony kokszokat ad. Ugy látszik továbbá, 

 hogy a gözvilágitásra is jó és fényes világgal biró gőzt szolgáltat- 

 na; ezt azonban még egész bizonynyal nem állithatom, minthogy 

 e tekintetbeni részletesb vizsgálataim eddig még nem ter- 

 jeszkedtek. Legnagyobb becse azonban felülraíilhatatlan alkalmaz - 

 hatásában áll a katlanfütésre. Mint zsugorodó kőszén sem a tapadó 

 kőszén gáncsainak nincsen alávetve , mely a rácsok hézagait beta- 

 pasztja; sem pedig a tűzben elmálló kőszén hibáinak, mely az izzó 

 hőben apró darabokra mállik szét. A nagyobb darabok öszszeállásu- 

 kat megtartják, míg a kisebbek nagyobbakra forradnak öszsze, a 

 nélkül hogy megolvadnának. Meg kell azonban jegyeznem , hogy van- 

 nak a krassói kőszenek közt olyanok is , melyek az elmállók közé 

 tartoznak , melyek tehát porrá törve , többé öszsze nem forrnak. 



Jelentékeny széneny- és csekély élenytartalmoknál fogva az 

 égetés alatt igen tetemes hőfokot állítanak elé. Szénenytartalmok 

 81 és 88; éleny tartalmok 6 és 14; köneny tartalmok pedig cse- 

 kély ingadozásokkal 4 és 5 százalék közt változik. Egy tulajdon- 

 ság , mely a krassói kőszenet még sokkal becsesebbé teszi , annak 

 igen csekély néha 1 proct. alig felülmúló hamutartalma. Ez által 

 szénenytartalma nemcsak mintegy sűrűbb lesz , de elégetése után 

 igen csekély menynyiségü salakot is hagy hátra , mely magától es- 

 vén keresztül a rácson , annak megtisztítását a legtöbb esetben szük- 

 ségtelenné teszi. Mind ezekhez még az is járul , miszerint a krassói 

 kőszén nagyobb öszszeállásánál fogva kevesebb légnedvet von ma- 

 gához , mint azon kőszénfajok , melyek könynyen elmállanak. Ter- 

 mészetes víztartalma többnyire 3 proc. körül van; kivételt tesz az 

 Emilia-b anyából származó és a resiczai kőszén. Az el- 

 ső 7,30 ; a második 1 ,20 száztóli vizet foglal magában. E két kő- 

 szén azonban, már vegytani s egyéb terményrajzi tulajdonságaik- 

 ban is, anynyira különböznek a többiektől, hogy azoktól mint kü- 

 lön szénfajokat el kell választani. A krassói kőszenek csekély víz- 

 tartalma fűtő erejöket még inkább neveli , miről közelebbről meg- 

 győződni, alább lesz alkalmunk. 



Mind ezen tulajdonok a krassói kőszenet a legalkalmatosabbá 

 teszik nemcsak minden nemű tűzzel dolgozó mesterségekben és ipar- 



