87 



pctte cléforduló zöldkő cs porphyr Vassasnál, s egy basalthoz na- 

 gyon hasonló sziklanera Egregyncl azt igen érdekessé teszi, s a geo- 

 lógusnak terjedelmes, eddig még föl nem világosított mezőt nyújt 

 a kutatás- és vizsgálódásra. 



Az egész képlet tömör mészköven látszik fekünni , mely Pécs 

 mellett tetemes magasságra emelkedik, a mecseki hegylánczolatot 

 alkotván. Berks Péter ottani, 1845-ben elhunyt bányaigazgató, 

 azt határozottan átmeneti mészkőnek tartá, melylyel ásványtani tu- 

 lajdonságaira uézve megegyezik; míg Beudant*) határozatlanul 

 hagyja: vájjon az átmeneti mészhez volna-e számitandó, vagy a kö- 

 szénfö vénynek alárendelendő. A földészek újabb nézetei szerint a 

 pécsi mészkő az alpesi mészhez sorozandó, valamint az egész kép- 

 let az alpesi képlethez. 



A mészkő tömör és fekete, gyakran fehér vagy vereses mész- 

 pát erekkel átvonva. Igen kevés kövületeket foglal magában s gyakran 

 van elhasadozva, mi márványrai használatát nagyon megszoritja. 



A fövénykő szürke, többé kevésbé durva szemcsés, néha igen 

 finom szemcsés, és áll átlátszó kovaszemekből s több kevesebb föld- 

 pátjegeczekből. A földpát gyakran elmállásnak van alávetve, s ilyen- 

 kor a fövénykő kevésbé kemény mint annak többi nemei, melyek 

 gyakran porphyr-alakot vesznek föl, s ekkor anynyira növekszik 

 keménységök, hogy malomkövekül használhatók. A csillámnak alig 

 tartja nyomait magában, s csak ott , hol a palához közelebb fek- 

 szik, szaporodik csilláratartalma is. Több helyeken több-kevesbé 

 vastag veres fövényköteleppel változik, főleg Vassastól éjszak és 

 Pécstől keletéjszak felé Kővágószőlősnél, hol több malomkő-bányák 

 is léteznek. Néha igen finom szemcsés, gyakran azonban nagyobb 

 és szegletes kovaszemekből áll, melyek vastartalmú agyaggal tartat- 

 nak egybe. A pécsi kőszéntelepek fövényköve egyébiránt gyakran 

 szenesült növénymaradványokat is foglal magában. 



Az agyagpala fekete, kevés csillámot foglalván magában, s 

 nem kevésbé szegény növénynyomatokban is. A melyek itt-ott ta- 

 láltatnak, igen különböznek a krassói kőszénképlet növénymarad- 

 ványaitól. Főleg harasztnyomatok (Farrenüberreste) nem 

 látszanak az eddig talált palanyomatokon, mig éppen ezek oly 

 gyakran fordulnak elé a krassói palán. 



A kőszén minden ásvány-és vegytani tulajdonságaiban An- 



*) Voyage en Hongrle t. II pl. 520 és t. III pU 185. 



