101 



zött változik. — Éppen megfordított arányban van a kőszenek 

 éleny tartalma. Míg az t i. a krassói kőszeneknél többnyire csak 9 

 és 10 körül ingadoz, leszáll a baranyainál egész az 5,78 percentig; 

 könenytartalmokra nézve majd megegyeznek. Mindkét fajnál , vala- 

 mint a többi kőszeneknél is többnyire 5 körül szokott állani. 



A baranyai kőszén ezen alkatásából annak nagyobb fűtő ere- 

 jére lehetne következtetni, mint a milylyennel a krassói kőszén bir. 

 A dolog azonban nem ugy áll ; minthogy a kőszén fűtőerejét nem- 

 csak szénenytartalma, hanem a szervtelen alkatrészek menynyisége is 

 határozza. S erre nézve sokkal kedvezőbbek a viszonyok a krassói, 

 mint a baranyai kőszenek mellett. — A kéntartalom is sokkal bő- 

 vebb a baranyai kőszeneknél , mint a krassóiaknál , melyekben né- 

 ha alig található. A vaskó vand gyakran vagy erekben hatja át a 

 baranyai kőszenet, vagy egész fészkeket alkot bennök. Ez, legalább 

 részben oka annak, hogy a baranyai kőszén a levegő befolyásának 

 kitéve , oly könynyen szétmállik , habár az a baranyai kőszén sa- 

 játságaihoz tartozik is , hogy minden vaskovand-tartalom nélkül is 

 könynyen szétmorzsolható. A baranyai kőszenek teteraesb vasko- 

 vand-tartalma oka továbbá annak is , hogy a bányákban oly köny- 

 nyen meggyúlnak , főképpen , ha oly gondatlansággal megy azok mí- 

 velése, mint Baranyában eddig szokott. Jelenben is (1847) több 

 bánya ég a pécsi határon és pusztitja a telepet, mitől mindig le- 

 het tartani , míg a kőszén-mívelés azon rendetlenséggel és tudatlan- 

 sággal fog vitetni, mint eddigelé vitetett. 



A baranyai kőszenek -j- 100-nál szárítva és zárt edényekben 

 izzásig hevitve 10 — 23 száztóli illó alkatrészeket vesztenek. E 

 szerint 77 — 90 procentnyi kokszot hagynak hátra, tehát szinte 

 többet a krassóiaknál. A nyert kokszok menynyisége egyébiránt itt 

 is a kísérletben sokkal nagyobb, mint azt a tapasztalás mutatja. 

 Oka ennek nagyobb részt azon körülményben fekszik, mely szerint 

 a baranyai kőszén porrá mállván , a levegőből több vizet von ma- 

 gába, mely az égetés alatt széljelbomolva a kőszén tetemes részét 

 elégeti , miből a nagyobb veszteség legalább részben magyarázható. 

 A baranyai kőszénnél továbbá éppen azon oknál fogva , mert csak 

 porrá mállott állapotban használják a kokszégetésre, több porha- 

 nyós hulladékok maradnak hátra, melyek öszszeálló darabokká 

 öszsze nem forrnak , főképpen ha a kőszén hoszszabb ideig feküdt 

 a levegőn, hol, mint közönségesen mondani szokták: zsírjának 

 nagyobb részét elveszti. Ide járul még az is , hogy a baranyai kő- 



