115 



pontig, melyen rafveltetése jelenleg történik, igen változő. A telep 

 mintegy két fészekre szakad , melyek némely oldalaikon a hegység- 

 hez támaszkodva, csökkenő vastagsággal egészen a föld szinéig ki- 

 nyúlnak; más oldalaikon ellenben akképpen válnak ki a hegység 

 közt , hogy fedő- és alaprétegei egymással egyesülvén , a kőszén- 

 telep lencse módra végződik. 



A kőszéntelep födelét a kőszénpala alkotja, mely agyag- és 

 kőszénrétegekkel felváltva, néha ölnyi vastag réteggel fedi a kő- 

 szén használható telepét. A palán nyugszik egy 3 — 10 ölnyi vas- 

 tag agyag, mely 45 — 50 foknyi lejtős rétegekben követi a kő- 

 széntelep esését. E fölött fekszik a kovagörgeteggel vegyült hantföld. 



A kőszén maga , ámbár földismei viszonyait tekintve , a bar- 

 na kőszenek sorába tartozó , mégis jó , néha kitűnő tulajdonságú ; s 

 külső tekintetére nézve a legszebb régi képletü fekete kőszénhez 

 hasonlít. *) Rétegekre világosan nem szakad , hanem csaknem egy, 

 mindenütt egybeolvadt tömeget alkot. Csak a Rudolf-telepnek délke- 

 leti része szakad némileg rétegekre, s közepén agyagréteg által két 

 részre van osztva. A másik oldalán azonban ismét minden rend 

 nélkül egymásba zavart tömeget alkot. Azon hézagok , melyek az 

 egyes rétegeket egymástól elválasztják , porrá zúzott szénnel (ko- 

 rommal) és szénpalával vannak kitöltve ; s azért gyakran meggyú- 

 ladásra adnak alkalmat, mi a telep hatalmas, néha 10 — 20 ölet 

 haladó vastagsága mellett, a kőszén nyerését igen nehezíti. Egy 

 köbölnyi szén mintegy 70 — 90 mázsa darabszenet szolgáltat. 



Ámbár a szén több helyeken világos faszerkezetet mutat ; szer- 

 ves testek nyomai benne eddig még sem találtattak. Csak a kősze- 

 net fedő agyagban jönek elé, ámbár itt is ritkán, bükkfalevél-nyo- 

 matok. Csekély menynyiségü vaskovandon kivül alig talál az ember 

 más idegen, a kőszenet tisztátalanitó alkatrészeket. — Ezeknek 

 hiánya, valamint a vaskovandnak igen csekély menynyisége, a kő- 

 szenet mindenek előtt a házi szükségre és a katlan-fűtésre teszi 

 igen alkalmassá, de kokszot belőle égetni nem lehet. 



Koruk és képeztetésök földismei korszakára nézve adatok hiá- 

 nya miatt , igen kevés bizonyost állithatunk , valamint az egész te- 

 lep képződéséről, és két részrei szakadásáról egy, minden telep- 



*) Ez azonban nehezen volna bebizonyítható, minthogy az úgynevezett 

 rostos kőszénen kivül tudomásom szerint nincsen fekete kőszén, 

 melynek világos faszerkezete volna. 



8* 



