125 



lőle 5,19 í3zázt(51it tartalmaz. Legszegényebb ellenben a krassői kő- 

 szén Emília-bányából, mely 3,925-reszáll le. É lényből legtöb- 

 bet foglal magában a tokodi kőszén Esztergámból t. i. 27,8 száz- 

 tülit; legkevesebbeta baranyai, Makay Ignácz bányájából, t.i. csak 

 5,78-at. Vizre nézve legdúsabbak a sopronyi kőszenek , me- 

 lyeknél egész 18,68 száztólira felhág, míg a pécsinél Czwetkovics 

 bányájából 1,04-re leszáll. Kénből legkevesebbet tartanak a 

 krassóiak , melyeknél 0,20-ra száll le ; legtöbbet az esztergamiak , 

 melyeknél a tokodi 10,83 száztóli ként foglal magában. Levegőtől 

 elzáró terekben hevítve legtöbbet vesztenek a sopronyi kőszenek , 

 melyeknél az illó alkatrészek menynyisége felhág 54-ig ; legke- 

 v(ísebbet a baranyaiak , melyek közöl egy pécsi , Makay Ignácz bá- 

 nyájából , csak 10,60 veszt zárt ürbeni hevités által ; éppen meg- 

 fordított arányban van tehát a kokszok menynyisége is. 



Hogy azonban azon kőszéntelepek, melyek egyes kőszeneit 

 megvizsgáltuk és megismertük, általános alkatásáról tiszta fogal- 

 mat szerezhessünk, szükséges hogy az egyes kőszenek vegytani 

 vizsgálata által nyert számokból a közepszámokat kivonjuk , s ezek 

 szerint az egész telepre nézve meghatározzuk. E szerint lesz : 



E számokból láthatni , miszerint legkisebb aránysulya van 

 a brennbergi kőszénnek (legkönynyebb), mely hamvára nézve is leg- 

 kevesebbet foglal magában. A legnehezebbek az esztergami kősze- 

 nek , habár hamvokra nézve a baranyaiak emezeket valamivel fe- 

 lülmúlják. Könenyből legtöbbet foglalnak magukban a brennbergi 

 kőszenek ; legkevesebbet a krassóiak és baranyaiak. Ha azonban a 

 köneny arányát az élenyhez képest veszszük: azt tapasztalandjuk, 

 miszerint éppen azok legdúsabbak könenyben , melyek szám sze- 



