128 



képen haszonvehetlenné ne tennők. Art pedig a kén nemcsak az 

 egészségnek , de árt az eszközöknek , gépeknek s egyéb , akármifé- 

 le érczekből készült szereknek. Leginkább rontja pedig a katlano- 

 kat, melyek fűtése tetemesen kéntartalmú kőszenekkel történik. 

 Mind ezen oknál fogva megbecsülhetetlen értéke van a kéntől ment 

 kőszénnek, s már e tekintetből is felülmúlja a krassói kőszén nem- 

 csak a többi magyar kőszenet , de az egész Európa legtöbb kősze- 

 neit is. Még egy szintén nem jelentéktelen előnye van a kéntelen 

 kőszénnek , t. 1. az , hogy azok mfvelése igen kényelmesen történ- 

 hetik , mivel a bányák önkénytes meggyúladásnak nincsenek kitéve. 

 Ha a kőszenek kéntartalmát csak az azokban létező vasko- 

 vandban (Schwefelkies) akarjuk keresni: akkor minden kőszén kén- 

 tartalmának bizonyos arányban kell állania a hamutartalomhoz. Te- 

 gyük fel például , hogy a hamu , mely a kőszén elégetése után hát- 

 ra maradt , mind a vaskovandből származik , mely a ként az égés 

 közt szabaddá bocsátván , helyette élenyt vett magába és vaséleggé 

 változott által : akkor 100 sulyrésznyi hátramaradó hamu leges 

 legfölebb csak 80 sulyrésznyi kéntartalomnak felel meg, mert F^íSg, 

 mely 40 sulyrésznyi ként foglal magában 35 sulyrésznyi vasra, 

 elégetve és a ként belőle kihajtva 50 sulyrésznyi hamut (vaséleget 

 Fe^ O3) hagy maga után , míg a 40 sulyrésznyi kén az égés alkal- 

 mával a levegőbe elszállott. Ebből az következik , miszerint a kő- 

 szén kéntartalma, annak hamutartalmát felül nem múlhatja soha, 

 habár a hamu egész menynyiségét a vaskovandból származottnak 

 gondolnók is. Azonban vizsgálódásaim folytában azon meglepő tü- 

 neményre jutottam, mely szerint több kőszeneknél a kéntartalmat, 

 ha nem nagyobbnak, legalább majdnem akkorának találtam, mint 

 az egész hamutartalmat. Ezen , minden esetre feltűnő , s a meny- 

 nyire előttem tudva van, még seholsem észlelt anomália, nem 

 volna másképpen megmagyarázható, mint ha azt veszszük fel, hogy 

 a kén a mellett , hogy a vashoz mint vaskovand vau kötve , a kő- 

 szénben még tiszta , azaz vegyületlen állapotban is létezik , mely a 

 kőszén hamutartalmának meghatározása alkalmával elszállván, szá- 

 molatba nem jő. E tekintetben leginkább az esztergami kőszenek 

 föltűnök, nevezetesen a tokodi, mely 10,995 száztóli hamutarta- 

 lom mellett 10,83 száztóli ként foglal magában; a sárisápi, mely- 

 nél 9,41 procentnyi hamutartalom mellett a kéntartalom 9,95 száz- 

 tólira hág fel. Vannak azonban hasonló esetek más kőszeneknél is. 

 Ilyen például a resiczai kőszén Krassóból, mely 0,89 procentnyi 



