130 



bieknél pedig porhanyós szokott lenni. A kőszeneknél ennél fogva 

 az illó alkatrészek raenynyisége azon arányban csökken, mely arány- 

 ban az a tapadó kőszén természetéhez közeledik ; s azért a tapadó 

 kőszeneknél az illó alkatrészek menynyisége mindig a legkisebb is szo- 

 kott lenni, nagyobb a zsugorodóknál, s legnagyobb a tűzben elraállók- 

 nál. — A mint azonban már a 69-dik lapon emlitvevala, lehetetlen a 

 kőszenek illó alkatrészeinek menynyiségét kellő pontossággal megha- 

 tározni ; sőt inkább azt tapasztaljuk, miszerint gyakran egyes ugyan- 

 azon kőszénnél tett két kísérlet eredményei inkább eltérnek egymás- 

 tól , mint két különböző kőszénnél tett kisérletek. A sebesség , mely- 

 lyel a kőszén meghevitése történik , a fok , melyre a hő emelte- 

 tik ; végre az idő hoszsza , melyen keresztül a kőszén az izzó hő- 

 ben áll , tetemes befolyással vannak a kísérlet eredményére. 



Éppen megfordított arányban létezik a kőszén illó alkatrészei- 

 ben a széneny raenynyisége ; azaz : illó alkatrészei a kőszénnek annál 

 dúsabbak szénenyben, minél kevesebb élenyt foglalnak magukban, 

 s minél kisebb tehát az illó alkatrészek menynyisége általában. E 

 szerint tehát legkevesebb , de szénenyben leggazdagabb gőzt adnak 

 a baranyai kőszenek; többet, de szénenyben valamivel szegényeb- 

 bet is a krassói kőszenek; sokkal többet, de sokkal szegényebbet 

 is az esztergaml és a sopronyi kőszenek. Innét magyarázható egy- 

 szersmind minden kőszén alkalmazhatási foka a gőzvilágitásra. A 

 gőzvilágitásrai alkalmazhatósága a kőszénnek ennél fogva igen kö- 

 zel viszonyban áll annak tapadási tulajdonságával, ugy hogy álta- 

 lában véve, annál alkalmatosabb a kőszén e czélra, minél tapa- 

 dóbb; ellenben annál kevésbé alkalmatos, minél inkább hajlik az 

 elmállókhoz, azt nem is vévén tekintetbe, miszerint a tapadó és 

 zsugorodó kőszenek még használható kokszot is hagynak hátra , mi- 

 után belőlök az illó alkatrészek már kihajtva valának. 



Ennél fogva kokszot csak a baranyai és a krassói szenekből 

 állithatni elé. Az elsőbbiekből nyertek felfuvottak, hólyagosak s 

 könynyük szoktak lenni , míg a krassói szenekből égetett kokszok 

 tömörök, apró likacsosak és nehezek. A baranyai kokszok ennél 

 fogva könynyen porrá morzsolhatok , s azért nezebben szállithatók 

 míg a krassóiak erősebbek , s nehezebben morzsolhatok. De a kras- 

 sói kokszok erősebb tüzet is adnak , mint a baranyaiak , részint 

 azért, mivel tömörebbek ezeknél; részint pedig mivel sokkal ke- 

 vesebb szervtelen alkatrészeket tartanak magukban mint a bara- 

 nyaiak , melyeknél a hamutartalom néha 20 száztőlira felhághat. 



