135 



loltételezzük , s a kőszenek tökéletes száraz állapotban vétetvék. A 

 gyakorlatban azonban e számok sokféle változások alá esnek. E vál- 

 tozások részint az illő alkatrészek menynyiségétől, részint a kősze- 

 nek természetes víztartalmától , részint a fűtőtér alkotásától , a lég- 

 huzam sebességétől s t. e. függ. Minthogy azonban ez esetben nem 

 anynyira a kőszenek absolut , hanem egyedül csak relatív fűtő- 

 erejéről , a fa irányában , van szó ; minthogy ezenkívül a felhozott 

 körülmények egyenlően minden kőszénre valamint minden egyéb 

 fűtőszerre hatnak : azért keveset is térhet el a fölhozott számok ér- 

 téke a gyakorlat valóságos eredményeitől. 



Mind ezen fölhozott befolyások nagyobb része , melyek mó- 

 dosítva hatnak az égőszerek fűtőerejére, calculus alá nem vehetők, 

 mivel számtalan körülményektől függenek. Kivételt közöttök a kő- 

 szenek természetes víztartalma tesz , mely hasonló körülmények 

 közt az egyes kőszénfajoknál (mint látni alkalmunk volt) változat- 

 lan. Hat pedig a fütőszerek víztartalma két oknál fogva módositó- 

 lag azok fűtőrejére, először : mivel a fűtőszert egy éghetlen ál- 

 katrészszel növeli, minél fogva a fűtőszer bizonyos sulymenynyi- 

 sége annál kevesebb éghető alkatrészeket tart magában , minél na- 

 gyobb benne a víztartalom ; másodszor: mivel a fűtőszerben 

 levő víz elpárologtatására bizonyos meleg menynyiséget igényel , 

 melyet a fűtőszerből , égése alkalmával , elvon. Minthogy már a 

 különféle égőszerek természetes víztartalma igen különböző ; szük- 

 séges , hogy fütőerejének meghatározásául, rá illő tekintettel legyünk. 

 Innét részben legalább magyarázható az , miszerint fával soha azon 

 hőséget eléidézni képesek nem vagyunk , melyet jó barna kőszén- 

 nel; ezzel viszont nem azt, mely szénlével (Anthracit) vagy koksz- 

 szal eléidézhető. — Ha már most a kőszenek alkotásához számít- 

 juk a vizet is , és azoknak procenttartalmába fölveszszük ; akkor az 

 következőképpen áll : 



