Toldalék. 



Nem tartom érdektelennek ezen terjedelmesebb munkámhoz 

 még némely más vidékből került kőszenek vegyvizsgálatát is tolda- 

 lékul hozzá adnom. Vizsgálatukra részint mások által valék felszó- 

 lítva , részint magam eléggé érdekeseknek találám , hogy a töb- 

 biekkeli öszszehasonlitás végett vizsgálat alá vegyem. Mindnyájan 

 a kőszenek azon legfiatalabb neméhez tartoznak , melyet ásvány- 

 faszénnek (Lignit) nevezünk, és hazánkban nagy menynyiség- 

 ben elterjedve találtatnak. Példányaim az ország igen különböző 

 vidékeiről levén, ezért is térnek el anynyira tulajdonságaik. 



I. A bodoncspataki (biharmeg-yei) barnakőszén. 



E kőszén Tisza Lajos ő méltósága kívánsága és felszólítása 

 következtében vizsgáltatott meg. Két példány küldetett a termé- 

 szettudományi társulathoz Bodoncspatakról , más kettő Taracsról. 

 Ez utóbbinak egyike inkább szénpalának, mint igazi kőszénnek te- 

 kintendő , anynyi benne a földes rész. Tehát alig lenne használha- 

 tó. — A másik földi kátránynyal anynyira át van hatva , hogy ál- 

 tala a kőszén minden sajátságos jellemeit elvesztette. Ez okból nem 

 találám érdemesnek , hogy e két kőszenet vizsgálat alá vegyem , 

 mivel ezen vizsgálatnak sem tudományos sem pedig ipari czélokra 

 számított haszna ugy sem lehetne. Valószinü, miszerint e két kő- 

 szén , mint a föld színéhez legközelebbi rétegekből származó , van 

 oly tetemes menynyiségben földes részekkel áthatva. Nem kételke- 

 dem, miszerint a mélyebb rétegek jobbak s inkább haszonvehetők 

 leendenek , miért is ezeket kellene kutatni. 



A kőszén települési viszonyairól velem nem közöltetett semmi, 

 azért nem is mondhatok rólok , ide vonatkozólag semmit. 



Egyébiránt barna kőszén, s ennek is azon neméhez tar- 



