143 



tozik, mely világos faszerkezeténél fogva ásványfaszénnek 

 neveztetik. Szerkezete oly kevéssé van változva, hogy megismer- 

 hetni a fa nemét , melyből származott. De alkatására nézve is oly 

 kevés változás történt rajta , hogy majdnem megegyezik a fa alka- 

 tásával. 



A. A bodoncspataki kőszéntelep második rétegéből. 



Ásványtani jelényzés. Színe szurokfekete , fénye uj 

 töréslapjain néha üvegnemü , törése hoszszában réteges , haránttö- 

 rése egyenetlen néha apró kagylós- Szerkezete itt-ott rostos és fa- 

 neraü. Pora barna. Váldarabjai néha ferdényes lapnak. 



Aránysulya. 4,152 gmm. kőszén vízben mérve sul ából 

 vesztett 3,126. Ez megfelel 1,327 aránysulynak. 



Víztartalma. 4,484 gmm. kőszén -|-100 hőfoknál szárít- 

 va, súlyából veszte 0,486 gmm-ot. Ez 100,00 részben 10,84 suly- 

 résznyi víztartalomnak felel meg. 



Illó alkatrészek. 1,232 gmm. szárított kőszén fedett 

 platintégelyben addig hevitve , míg súlya többé nem csökkent , eb- 

 ből 0,584-et vesztett. Ez 100,00 részben 47,40 sulyrésznyi illó 

 alkatrésznek felel meg, A maradvány poralakú, s legkevésbé is 

 öszszefüggő nem vala. A kőszén ennél fogva az e 1 m á 1 1 ó k sorá- 

 ba tartozik. 



Kéntartalma. 0,552 gmm. kőszén adott 0,171 gmm. kén- 

 savas sulyéleget (BaO-SO^J. Ez megfelel 0,02357 gmm. vagy 

 100,00 részben 4,27 sulyrésznyi kénnek.*) 



£lemi vegybontása. Az első kísérletben 0,726 gmm. kő- 

 szén elégetve adott 1,543 gmm. szénsavat és 0,283 gmm. vizet; 

 hátra hagyott pedig 0,022 gmm. hamut. Ez megfelel 0,42129 

 grara. széneny-, 0,03143 köneny-és 0,25128 élenynek; mi 100,00 

 részre kiszámítva ad : 



59,84 szénenyt 

 4,47 könenyt 

 35,69 élenyt, és 3,03 hamut. 



100,00. 



'") Feltűnő, miszerint itt is nagyobb a kéntartalom az egész hamutarta- 

 lomnál. 



