144 



Egy másik kísérletben 0,447 gmra. kőszén elégetve adott 

 0,946 gmm. szénsavat és 0,180 gmm. vizet; maradt pedig 0,016 

 gmm. hamu. Ez megfelel 0,25828 gmm. széneny-, 0,01999 kö- 

 neny- és 0,15273 élenynek; mi 100,00 részre kiszámítva ad : 

 59,92 szénenyt 

 4,64 könenyt 

 35,44 élenyt , és 3,57 hamut. 



100,00. 



E két kísérletből a középszámot kivonva jut : 

 a szénenyre 59,880 

 a könenyre 4,555 

 az élenyre 35,565 ; a hamura 3,30. 



100,000. 



B. A bodoncspataki kőszéntelep harmadik rétegéből. 



Ásványtani jelényzés. Színe részben világos barna , 

 egész a sötét és szurokfeketéig átmenvén. Fénye csak némely he- 

 lyein észrevehetőbb, mintegy zsíros. Törése részint egyenetlen, 

 részint tökéletlen réteges. Szerkezete nagyobb részt rostos , kitü- 

 nőleg fanemű , ugy hogy a fanem , melyből származott , szerkeze- 

 téből könynyen meghatározható. A kőszén rostjai egyébiránt azon 

 nyomás következtében , melyet átalakulásukkor szenvedtek , nagyon 

 egymásba zavarvák és bonyolódvák. 



Aránysulya. 3,779 gmm. kőszén vízben mérve sulyáből 

 vesztett 2,700 gmmt. Ez 1,396 aránysulynak felel meg. 



Víztartalma. 4,671 gmm. kőszén 100 C. foknyi hőség- 

 nél szárítva, súlyából veszte 0,452-őt, mi 100,00 sulyrészben 

 9,68 sulyrésznyi viznek felel meg. 



Illó alkatrészek. 1,181 gmm. kőszén fedett platinté- 

 gelyben izzásig hevítve, súlyából veszte 0,553-t, mi 100,00 suly- 

 részben 46,82 sulyrésznyi illó alkatrészeknek felel meg. A hátra- 

 maradó része porhanyós, legkevésbé sem vala öszszetapadva. A 

 kőszén ennél fogva szintén a tűzben elmállók közé sorozható. 



Kéntartalma. 0,583 gmm. kőszén adott 0,371 gmm. 

 BaO, SO^-t Ez 0,05117 gmm. vagy 100,00 részben 8,70 suly- 

 résznyi kéntartalomnak felel meg. 



Dlemi vegybontása. Az első kísérletben adott 0,639 



