152 



megjegyzendő még az is , hogy a bodoncspataki- és palojtaiban a 

 kéntartalom nagyobb a hamutartalomnál. Végre szénenyben legdú- 

 sabb a palojtai kőszén , legszegényebb pedig a bodoncspataki. 



A közép-palojtai kőszén ennél fogva nemcsak szénenymeny- 

 nyiségre , hanem csekély hamutartalmára nézve is a legelső helyet 

 foglalja el. Ha végre még zsugorodó természetét is tekintetbe vesz- 

 szük : kevés barna kőszén található , mely vele vetélkedhetik. Utá- 

 na következik az árvái , ezután a várkonyi , erre a bodoncspataki , 

 végre a felső-bányai, mely a kőszenek legalsó neméhez tartozik. 



Öszszehasonlitván az eddig vizsgált 32 kőszénfajokat egymás- 

 sal, világosan látandjuk a lépcsőnkénti átmenetet a faszerkezetből 

 minden fokozaton keresztül egészen az Anthracitig. Ha t. i. a fá- 

 nak szénenytartalmát ugy saját mint más vegyészek vizsgálata nyo- 

 mán kerekszámraal 50 százalékra teszszük : akkor alkotására néz- 

 ve a fához legközelebb áll a bodoncspataki telepnek harmadik ré- 

 tegéből vett kőszén, melynek szénenytartalma csak 55,37-re me- 

 gyén föl. Erre következik a bodoncspataki telep második rétegéből 

 származó kőszén 59,88 szénenytartalommal. Ezután a felső-bányai 

 62,62 szénenynyel; erre az árvái 66-tal, ezután a várkonyi, sá- 

 risápi és tokodi 67 szénenynyel. Ezek után a magyarosi és újfalusi 

 69-el. Ezekre a palojtai 70-nel, a sopronyiak 70 — 72-ig, a zsem- 

 léi és csolnoki 71-el; a krassóiak 78-től egész 88-ig; a bara- 

 nyaiak végre 86-tól egész 90-ig. Ez tehát az Anthracithez már 

 igen közel áll , melynek szénenytartalma néha egész 98-ig fölme- 

 gyen. 



