BUDA VIDÉKÉNEK S ILLETŐLEG 



MAGYARORSZÁGNAK É6ALYVISZ0NYAI. 



DORNER JOZSJEFTOIi. 



Magyarországot általában ismeretlen földnek szokták nevezni. 

 Német szomszédaink Amerikáról jobban vannak értesitve, mint 

 honunkról, mind a mellett, hogy a gyakori háborúk alkalmával itt 

 sokszor megfordultak s ezerenként bevándoroltak , mái napig is av- 

 val dicsekedvén , hogy a német birodalmi törzsnépekkel folytonos 

 öszszeköttetésben vannak és voltak. A niíveltség és a tudomány 

 képviselőinek elterjedése mellett Magyarlion ,,t e r r a i n c o g n i- 

 t a*"' maradt , miképp nevezni szokták , nemcsak a külföldön de itt 

 a hazában is , s csak azt tudják , hogy a természet bőven megáldá 

 mindennemű adományokkal , és mézes Eldorádónak képzelvén , hol 

 magától terem a legszebb kenyér, a legzsírosabb szalonna s a leg- 

 jobb bor. Ai utóbbi évek tapasztalásai ezen rég óta táplált véle- 

 ményt szomorúan hazudtolták meg. Iszonyodással láttunk néhány 

 év előtt fővárosunk utczáin sok embert éhen halni , számtalanokat 

 a felső vidékekről a kínos éhhalált kerülve hozzánk levándorolni, 

 sőt megértük azt is , hogy az ország legáldottabb vidékén , hol a 

 legszebb búza terem , ízetlen fekete kenyérre szorultak , és pedig 

 koránsem valami rendkívüli szűk termés , hanem egyedül a burgo- 

 nyavész általános elterjedése miatt. Ily sajnos tapasztalás után mél- 

 tó megilletődéssel kérdezhetjük , vájjon miképp okozhatott a bur- 

 gonyavész rendkívüli elterjedése anynyi nyomort s oly nagy drá- 

 gaságot egy országban, mely a legzsírosabb búzafölddel dicsek- 



