154 



szik ? — Gondatlanság , sok hiányokkal s könynyelmüséggel űzött 

 gazdászat, feneketlen lítak által akadályozott közlekedés , rendezet- 

 len, mindennemű önkénynyel terhelt űzletmód: ezek valának az 

 érintett szomorú jelenetek fő okai. Végre azt is meg kell gondol- 

 nunk , miképp az ország koránsem áll tiszta búzaföldből ; sőt el- 

 lenkezőleg a föld minősége oly különböző viszonyokat mutat , mint 

 kevés országban a mérsékelt égaly alatt. Egy elmés és tréfás eth- 

 nograph, ki mintegy két évtized előtt sokat írt Magyarhonról, és sok 

 becses adatokat is közlött — Csaplovicsot értem — hazánkat 

 Európának nevezte kicsinyben. E hasonlítás sok tekin- 

 tetben jellemző , ha nem veszszük is oly értelemben , mint vette a 

 szerző, midőn azt monda, hogy Macedónia, India és Moldova 

 egészen Magyarországban feküsznek, s hogy Angolhont a Csalló- 

 közben és a Csepelszigetén feltalálhatni, mi nagyon furcsán hang- 

 zik ; de e hasonlításnak mégis van némi értelme, ha honunk külön- 

 böző föld- és égaljviszonyait tekintjük , népességének különfélesé- 

 gét számba sem véve. Ötezer Q mérföldnyi területén a legnagyobb 

 contrastokat lelhetni. Roppant kiterjedésű síkságok , hol mérföl- 

 dekre alig találhatni egy kunyhót, égbe nyúló hegyekkel s a legkie- 

 sebb és legnépesedettebb vidékekkel váltakoznak. Déli részén , hol 

 a Karst-féle zordon sziklabérczek lábait az Adria hullámai mossák, 

 az olajfa virul ; míg az éjszaki határokon , Párizs szélességi foka 

 alatt, alig érik meg a zab. A terjedelmes rónaföldön, mely az or- 

 szág belsejében nagy mélységet képez , a lezsirosabb búzaföld s 

 meszszeterjedő legelők, hol számtalan gulyák tanyáznak, mérföld- 

 nyi mocsárokkal s homok-födte pusztaságokkal változnak, miken 

 csak gyéren tenyésznek néhány száraz fűnemek , mászó gyökeikkel 

 a futóhomokot némileg öszszetartók , feszes levelű Corispermák és 

 káli-növények s néhány nagy társaságban élő Euphorbia-fajok. Ily 

 contrastoknál fogva könynyen gondolhatni, miképp hazánk égaly- 

 viszonyaiban is nagy különbségnek kell létezni. Ezen viszonyok képe- 

 zik a tárgyat, melylyel ma a tisztelt társaságot mulattatni kivánom. 

 Külföldön a magyar éghajlat nem a legjobb hírben áll. For- 

 ró nyaraink , a rónaság posványos vizei , hevítő boraink, zsíros éte- 

 leink , frisítő gyümölcseink már nem egy idegenre hoztak vészt. A 

 háborúkkal járó nyomor folytán is már sok idegen találta sírját a 

 magyar földön. Avatottabb utazók, mint p. TownsonésBcu- 

 dant, bemutatni ügy ekéztek, miszerint a magyar égaly nem egész- 

 ségtelenebb a német vagy frank éghajlatnál. De legsajátságosabban 



