157 



Ezeknek öszszes száma, az első rovatban foglalt értekek szerint 

 18232-re megyén. Tehetjük azt, könynyebb áttekintés végett, 

 1000-re ; akkor a következő arányt nyerjük : 



ÉNy. 276 ÉK. 83 



É. 219 DK. 77 



D. 135 Ny. 49 



DNy. 115 K. 46. 

 Itt azonnal kitűnik az éjszaknyugati szél tiílnyomósága ; mert midőn 

 az EK.DK. Ny.és K. szelek öszszevé-ve csak 255-ször vétettek észre, 

 az ENy. szél maga 276-or van följegyezve. Ezen határozott túlnyomő- 

 ságmégmás tekintetben is szembeötlő, ha t. i. azon szeleket, melyek 

 leggyakrabban mutatkoztak , erősségökre nézve öszszehasonlitjuk. Mi 

 e végre az első táblában az egyes szeleknek megfelelő második rovat- 

 ban foglalt számokat felosztjuk az első rovatbeli számok által, s mi- 

 dőn az öszszes szelek erősségét ismét 1000-re teszszük, a reducált 

 quotiensek következő arányban fognak egymáshoz állani, u. m. 



DK. 165 D. 111 



ÉNy. 164 ÉK. 102 



Ny. 147 É. 99 



DNy. 114 K. 98 



E szerint csak a DK. szél bír nagyobb erősséggel az ENynál ; de 

 miután az első csak 77-szer fútt, az utóbbi pedig ugyanazon idő- 

 szakban 276-szor; ennél fogva a DK. szél erőssége elenyészik. 



Egyébiránt nagyon valószínű, miképp a kimutatott viszonyok 

 a rónaföldön , mely csak kurta növények által födetik , más alakot 

 fognak mutatni. A levegő itt jobban áthevül, mint a magas és lom- 

 bos vidékeken, mely fölfelé szállván a hűvösebb vidékek felé me- 

 nend , honnan természetesen hűvösebb lég fog a síkság felé lefoly- 

 ni ; minek az lesz a következése , hogy a rónaság egyik részében 

 éjszaki vagy éjszaknyugati, a másik oldalán pedig déli v. délkele- 

 ti légár fog uralkodni. Ezt a budai észleletek is tanúsítják ; mert 

 ha az első táblában foglalt számokat az évszakokra reducáljuk, azt 

 látandjuk, miképp az éjszaknyugati szél 



Télen 1127, tavaszon 1147, nyáron 1521, ősz- 

 szel 1235-ször fútt. E szerint a nevezett szel télen éri el mini- 

 mumát , innen lassan emelkedvén , nyár felé rögtön felszökik ma- 

 ximumára, mely közel 500-zal különbözik minimumától, ősz felé 

 ismét leszáll ; de az őszi szám jóval felülmúlja a tavaszit. Ezen 

 tüneménynyel a többi szelek viszonyai is megegyeznek. A keleti és 



