160 



Az időt a csillagászokkal déltől kezdve 24-ig számitván , a //. 

 Táblában foglalt számok az uralkodó közép szélirányra nézve a 



évi időszak- 



Ebből azt látjuk, hogy a közép napiirány délután 3 óra tájban kö- 

 zel 60 foknyi nyugat felé, innen ismét éjszak felé fordul egész reg- 

 geli 9 óráig, itt újólag viszszafordul , rögtön átszökvén 33 fokról 

 48-ra nyugat felé. Az extremumok közti különbség 27 fokra me- 

 gyén, s ha hozzávetjük a változásban feltűnő szabályosságot, el 

 kell ismernünk, miképp a napi időjárás befolyása igen tisztán tű- 

 nik ki ; mi anynyival érdekesebb , miután régiebb 5 évi észleletek 

 (1836 — 40) ugyanazon eredményt adják. Ezen tünemény Német- 

 honban szintén más viszonyt mutat; mert midőn Budán estve az 

 irány éjszakiabb mint délután , a legnagyobb melegség beálltakor : 

 Némethonban megfordítva az irány esti időben jóval déliebb. Fe- 

 lette érdekes volna ezen viszonyt a rónaságon nyomozni , miután 

 nagyon valószínű, miképp a szóban levő tünemény ott még na- 

 gyobb szabatossággal fog fellépni , mint Budán, hol a vértesi hegy- 

 láncz , hoszszu kiterjedésénél s a bérezek meredek minőségénél fog- 

 va minden esetre gyakorol némi befolyást. 



A budai hőmérséki viszonyok kutatása s más helyek viszo- 

 nyaival való öszszehasonlitása a legérdekesb eredményekre vezet. 

 Európában négy égaly-rendszert kell megkülönböztetnünk, úgy- 

 mint : a közép-tengerit az Alpokon tillfekvő tartományokkal; 

 a nyugatit, a partvidékek s a britszigetekkel, hol 51.5° alatt 

 a borostyán szabad ég alatt telel; a belföldit, mely Keleti-Né- 

 methonban kezdődvén, egész az Uraiig terjed, s végre az éjsza- 



