163 



Ezen tábla segítségével a legérdekesb kérdéseket lehet meg- 

 fejteni. Az évi közép m érsek ezen tábla szerint 7M7 R. Ha 

 ezen eredményt öszszevetjük az elébbi öt évi (1836 — 40) érték- 

 kel , mely csak 6"94-ra ment : a tíz évi időszak 7''20 közép mér- 

 séket ad. Wahlenberg a Kárpáti Flórájához kapcsolt meteoro- 

 lógiai értekezésében azt 8"5-ra tette, Kámtz pedig CVorlesun- 

 gen iiber Meteorologie 212. 1.) 8'^4-ra, mely utóbbi érték azújab- 

 bi munkákba általánosan fölvétetett. Az lijabbi pontosabb vizsgá- 

 latok azonban azt mutatják , miképp az egy egész fokkal maga- 

 sabb a valódi közép értéknél. Mayer naplója szerint az egyes évek 

 a következő mérséket mutatják : 



Ennél fogva a tíz évi időszakban éppen öt év van, melynek közép- 

 mérséke a föntebbi értéken (7'^20) alul esett , azon kivül két fe- 

 lette hideg és csak egy rendkívül meleg év fordul elé. Ha ezt azon- 

 ban számba veszszük s a tíz évhez hozzá is vetünk egy-két meleo" 

 évet, a közép mérsék mind a mellett 8 fokon ahil maradand s leg- 

 kedvezőbb esetben nem többre mint 7^4. fog tétethetni. 



Az idézett tábla az egyes hónapokra nézve a következő ér- 

 tékeket adja : 



Első tekintetre azt veszszük észre , miképp februarius a leg- 

 hidegebb, július pedig a legmelegebb hó s a különbség 17*'04 volt. 

 A február és január közti különbség azonban oly csekély, hogy el- 

 enyészik; hoszszasb időszaki észleletek pedig azt tanúsítják, mi- 

 képp rendesen január szokott a leghidegebb hó lenni, 

 mint általában az európai éghajlati rendszerben. Párizs ban , éj- 

 szakiabb fekvése mellett, a leghidegebb hó középmérséke 1''68, a 

 legmelegebb Qulius) 14'*88, a különbség csak 13o20. Berlin- 

 ben a leghidegebb hó — 2°08, a legmelegebb 14046; a különbség 



11* 



