171 



inkább abban különböznek egymástól, hogy ottan a téli, itten pedig 

 a nyári csők az uralkodók. Több évi tapasztalások továbbá azt ta- 

 nítják, mikép a száraz föld belseje felé az esők általában gyéreb- 

 bek lesznek. J^urópa nyugati partjain az eső nienynyisége 24 egész 

 34", belső Némethonban már 21 — IT^'re száll, honunkban 16 — 

 18"ra. Ugyanezen arányt mutatják az esős napok is. Mert míg 

 déltől éjszak felé menve szaporodnak, ellenkezőleg nagyon fogynak, 

 ha nyugatról kelet felé megyünk. A nyugati partokon ezeknek szá- 

 ma 152-re megyén, ellenben Némethonban már csak 141 napon 

 esik; minálunk ezen szám leolvad 118-ra, Kasánban 90, Siberia 

 belsejében pedig 60-ra. Hogy ezen viszonyok mélyen hatnak a né- 

 pek fejlődésére s mívelődésökre, tagadhatatlan. A zordon éjszaki 

 vidékek hoszszu ködös telei másképpen hatnak a kedélyekre, mint 

 a tiszta s enyhe olasz ég. Ott a mostoha természet az ember min- 

 den erejét igénybe veszi s minden igyekezete az egy gondolatban 

 pontosul öszsze : a szükséges élelmet a természet által gyéren mért 

 időben megszerezhetni, s csak ott találhatni Európában még ván- 

 dornépeket, mint Ázsia sivatagaiban, melyek nem szántanak s nem 

 aratnak, Mig a délvidéki, kedvtöltésből iszsza a bort, s föllelkese- 

 dik mellette, az éjszaki nép a pálinkához folyamodik, hogy érzé- 

 keit eltompítsa az idő viszontagságai s helyzetének keserűségei el- 

 len, s a nép elbutul! Ott aztán nem születnek Rafaelek, s Fóti 

 d a 1 kat ott nem költenek ! 



A fentebbi tábla az érintett viszonyokat igen tisztán mutat- 

 ja s csak a budaiak térnek el az általános törvénytől. Bordeauxban 

 az évszakok alig különböznek egymástól. Párizsban a nyári eső 10 

 pcttel fölülhaladja a télit , végre Regensburg- és Prágában nyáron 

 két anynyi víz híill le mint télen. Budán ez másképpen van. Itt 

 szintén télen esik legkevesebb eső, innen folytonosan növekedvén 

 egész őszig, legtöbb víz ez időszakban esik. Itt tehát mint Páduá- 

 ban, az őszi esők adnak legtöbb vizet, szintúgy mint a Pyrenaeu- 

 son innen fekvő délnyugati frank vidékeken. A nagy hasonlatosság 

 mely Pádua és Buda közt létezik, valóban feltűnő. Páduában ezen 

 viszonyok oka a lombardiai rónaság s az Alpok kölcsönös állásában 

 keresendő, ott leginkább az éjszaki s az éjszakkeleti szelek hozzák 

 az esőt. A meleg déli szelek az Alpok felé emelkedvén, ott hide- 

 gebb levegőre akadnak s lehullatják gőzeit, melyek a hűvös légár- 

 ral a rónaság felé ömlenek. így történik ez minálunk is. A rónasá- 

 gon elterjedő posványok kipárolgása által a lég megtelik gőzzel, 



