173 



tudjuk, nem egyforma. Az /. Táöláha.n foglalt számok azt mutat- 

 ják , hogy öt évi időszakban az illető szelek hányszor fúttak. Ha 

 már most ezeket felosztjuk a fentebbi számokkal , a következő 

 értékeket nyerjük: 



É. ÉK. K. DK. D. DNy. Ny. ÉNy. 



7.4 2.1 6.0 4.4 4.0 1.9 1.7 4.9 

 Itt ugyan azt látjuk hogy, midőn minden második délnyugati szél 

 esőt hoz , a keleti szél hatszor fú, raig egyszer esik. Az ENy. sze- 

 lek közöl minden ötödik hoz esőt, mi igen sokra megyén, ha vesz- 

 szük, hogy egy évben 1006 mutatkozik; végre az EK., mely egy 

 évi időszakban 304-szer fú, szintén meglehetős menynyiséget hoz, 

 miután minden második szélnél esik. A nyugati szél, mely Német- 

 országban s a parti vidékeken a legkitűnőbb esőszél , minálunk is 

 elég nedves, minthogy majdnem minden második szélnél esik ; de 5 

 oly csekély számban mutatkozik, hogy az évi menynyiségből csak 

 lOpct jut reá. 



Hogy azonban a szelek éven át nem mindig egyforma termé- 

 szetűek, azt a következő tábla mutatja : 



É. ÉK. K. DK. D. DNy. Ny. ÉNy. 

 tél. 4.0 2.0 0.3 2.0 3.7 4.3 2.4 6.2 

 tav. 2.2 4.8 0.2 2.3 3.7 3.9 2.7 4.9 

 nyár. 3.0 3.6 1.6 1.0 2.4 6.5 2.8 4.3 

 ősz. 1.4 4.3 0.7 1.1 2.5 7.2 2.9 5.1 

 Míg e szerint némely szelek, mint a nyugati s a déli, egyforma 

 arányt mutatnak, addig mások igen különböző jellemet tanúsítanak. 

 így például az éjszakny. szelek télen sokkal több esőt hoznak, mint 

 nyáron. A fentebb foglalt 20. 5 pctből a nyári időre csak 4. 3, a 

 télire pedig 6. 2 pct esik. Ellenben a DNy. szél nyáron nedvesebb 

 mint télen, az arány éppen megfordítva van, mert a fentebb kimu- 

 tatott 22 pctből nyárra 6. 5, télre pedig csak 4.3 esik. A dolog 

 azonban legsajátságosabban áll a keleti szélnél. Hogy ez jobban 



szélnél télen és tavaszkor csak minden 9 és 10-dik szél után esik 



