176 



hogy mit kell még tennünk : akkor lehetetlen át nem látnunk, hogy még 

 keveset tudunk. Mi azt láttuk , miszerint a száraz föld belseje felé 

 a telek hidegebbek , a nyarak pedig melegebbek lesznek. Ez egy 

 általános törvény , melyet régen ismerünk ; de a többek közt azt is 

 tapasztaltuk , hogy éppen a telek azok , melyek a legnagyobb vál- 

 tozást mutatják. Némely évben nagyon enyhék , néha pedig rendkí- 

 vül hidegek. Mi ezen értekezés folytán különösen valánk figyelmez- 

 tetve a magyar telekre, s megmutattuk: mily tetemes különbség lé- 

 tezik az egyes telek mérséke közt. A nagy téli extremumok néha 

 elterjednek a déli s délnyugati partvidékekig. Olaszhonban s Déli- 

 Francziaországban az olajfa hazájában télen a hévmérő igen ritkán 

 megyén zérus alá. Az olajfa 5 foknyi hidegnél már megfagy, mi 

 nagyon ritkán történik , s mégis már oly hideget értek ott , milyent 

 csak a 60-ki szélességi fokon tál lelhetni. Marseilleben 1789-ben a 

 higany — 2 1 °-ra szállt le. Európában néha a legenyhébb telek van- 

 nak , midőn Amerikában ugyanazon időben a telek legszigorúbbak ! 

 Nevezetes v(dt az 1845. évi martiusban beállott kemény utótél. Po- 

 zsonyban József napján még a legnagyobb terhes kocsikkal mentek 

 a jegén át , Párizsban befagyott a Seine , s a hírlapok azt híreszte- 

 lek , hogy Arago ezen eseményt megjósolta volna. Mi az ilyen okos- 

 kodásra nem sokat adunk. Nálunk is találkoznak időjóslók, kik ed- 

 dig évenkint több izben megjövendölték az időt, s írtak hozzá egy 

 bevezetést tele tudományos phrasisokkal, magasztalták a meteoroló- 

 giát s a magnetisraust , melytől maholnap a legnagyobb titkokat 

 fogjuk megtudhatni s több efféléket. Az ilyen jóslóktól a tudomány 

 nem várhat semmit. A jolsvai próféta még eddig azt sem mondta 

 meg, hogy mi módon s milyen eszközökkel jutott őa természet tit- 

 kaihoz. Ö a tudománynak sokkal többet használhatna , ha megmon- 

 daná, hogy milyen volt az elmúlt idő; ha megmagyaráz- 

 hatná nekünk a mérsék menetelét, a szelek irányát, az eső meny- 

 nyiségét , a légsúly változásait Jolsva vidékén. A tudomány számo- 

 kat követel , üres dictiókkal nem csinálhat semmit ! A számok meg- 

 nyerése és kipuhatolása , az igaz, tömérdek munkába kerül s nagy 

 uvatottságot igényel ; de ezt minden esetre meg kell szerezni, s a ki- 

 s érietekkel járó fáradságot kimélni nem szabad, ha a természettu- 

 domány dolgában szólani s állításokat alapítani akarunk. 



