189 



Valódi helyeztetése a szemnek csupán a bőnyefejtyű eltávo- 

 lítása után határozható meg, melynek lefejtése után eléggé világos, 

 hogy a tökéletesen fekete szemgolyócska (II. T. 4. ábra a? és 6. 

 ábra 6) a halántékizora mellső felső lapján hájállományú kövérség- 

 be van helyezve; a tér, mely e zsírtömeget magában foglalja, 

 majdnem háromszögű, határát mellül- és felülről a járomizom és 

 járonicsont, alulról a járomcsont hátsó lapja , kívülről a járomív, 

 hátul a halántékizom, belül pedig a homlokcsont halántéki felülete 

 alkotják. 



Hogy az emiitett kövérség, melynek bévájulásában a szemgo- 

 lyó foglaltatik , valóban háj- vagy zsirnemü, nem pedig mirígy- 

 szerkezetü , miként egyikünk (Glos) Petényi Salamon vé- 

 lekedésénél fogva korábban állitá (lásd Évkönyv. I. k. 219. 1.): 

 eléggé bebizonyítja az általunk tett górcsői kísérlet, melynél fog- 

 va az egyedül háj sejt ékből áll. A szemtekecs gömbölyű, 

 kisebb konkoly nagyságú, külszine egész terjedelmében kékfekete, 

 minden átlátszó hely nélküli. — Boncztani vizsgálatkor, ezen úgy 

 szólva szemdurvány belszerkezetét tudni óhajtván, felvágók a 

 szemet, — és szervezetét, nem csekély meglepetésünkre, egészen 

 egyszerűnek lelök. Ugyanis a) egy hártyánál — mely az egész 

 szemet alkotja — egyebet rajta meg nem különböztetheténk ; b) a 

 szemgolyócskában némi fekete tartalomnál egyebet nem tapaszta- 

 lánk, mely górcsői vizsgálatra fekete parányokból állónak mutat- 

 kozék (II. T. 7. ábra). Ezen fekete parányok górcsői nagyítás alatt 

 számos pontocskákként tűnnek föl, melyek úgy látszik alkatrészei 

 a szemet kiegészítő hártya bellapján levő fösténynek — pigmentum. — 

 Maga a szemhártya, véleményünk szerint, minthogy a szemgolyót 

 tökélyesen kiegészíti , finom rostos szerkezetét is tekintve , t ü 1 k- 

 hártyához — sclerotica — hasonló. 



Ez állatnak szeme tulajdonképpen két ideggel bír, nevezete- 

 sen : l)látideggel (II.T.5. ábra 6), ha szabad ugy neveznünk 



Ez az úgynevezett peteképü lát- vagy íkálrés-likon kihatva a ko- 

 ponyaüregből, a halántékízom mellső lapján fölfelé halad, s átfúr- 

 va a hájállományt, egyenest a szemgolyónak megfelelő , feketekék 

 pontocskába megy át , s a mint a szemgolyócska hártyáját átfúrja, 

 anynyira elvesz , hogy a reczegnek — retina — legkisebb nyomait 

 sem láttatja. E látideg külalakra nézve kissé laposas , vastagságra 

 finom czérnaszálnyi ; górcsői vizsgálat alatt több rendbeli idegcsö- 

 vecskékből áll (II. T. 8. ábra) , tehát majdnem egészen idegszer- 



