190 



kezetii, bár munkálkodása egészen hiányzik Bír 2) egy a látideg- 



nél finomabbal , mely a látideg mellett külképpen szintén a szem- 

 hártyában vesz el, s ezt szem mozgatónak (TL. T. 5. ábra c) 

 nevezhetnők. Megjegyzésre méltó , hogy ezen ideg ugyanott , hol a 

 szerahártyába megy át, egyesül az ábrázati ideg felhágó ágával. 



E szerv tökélyesen izom nélküli ; de izomra , mely a szemgo- 

 lyócskához legkisebb részben tapadna, szüksége sincs, miután mű- 

 ködése, vagy éhezi kifejlése átalában hiányzik. 



Az elésoroltakból világos , miszerint ez állat szemeivel mit- 

 sem látván, tökéletesen vak, honnét azt Petényi vaksinak vagy 

 vakon ynak méltán nevezi. 



Ez azon főjelény, mely által ez állat minden más emlőstől, 

 még az eddig ismeretes földalattiaktól is különbözik ; ez azon főtu- 

 lajdon , mely minden természetbúvárt anynyira meglepett s csodá- 

 latra ragadott, hogy minden vaksága mellett is oly ügyesen tudja 

 földalatti útját vezetni , ellenét kikerülni vagy megtámadni , s ma- 

 gát védeni, tápját föllelni, szóval mindent teljesítni, mi állati kö- 

 réhez tartozik. — Ezen élettani rendellenesség adott volt okot több 

 természetbúvárnak kérdéseket az iránt föltenni : vájjon hol van he- 

 lyezve a szem ? s lát-e ez állat ? stb ; nem különben kétségök meg- 

 fejtésére a szakértőket szintén felszóliták , mint több évek előtt dr. 

 F. S. V i g t *) és legközelebb egyikünk (d r. G 1 o s **) , miről 

 azonban alább bővebben. Mi több, a fáradhatlan munkásságú és 

 halhatlan emlékű állattúdós, báró C u v i e r***) is említést tesz nagy- 

 szerű állattanjában , miszerint 1 i v i e r azt hivé , hogy ez azon 

 állat, melyről, ha a régiek beszéltek, erősen álliták, ,,hogy a va- 

 kondok tökélyesen va k." Ez időben tehát a vakony és va- 

 kondok közt — e tekintetben — alig tevének különbséget. 



b) Hallszerv. 



A hallás szerve oldalt a fej hátsó részén az alsó állcsont 

 izülése alatt s megett van , nevezetesb részeit, úgymint a kül-, kö- 

 zép- s beljáratot az igen kifejlett s domború dobcsont — os tym- 



♦) Lehrbuch der Zoologie v. dr. F. S. Voigl. Stuttgart 1835. I. köt. 



361. lap. 

 **) Terméazettud. Évkönyv. I. köt. 219. lap. 

 ♦**) Das Thierreich von B. von Cuvier, übersetzt von F. S. Voigt. 



Leipzig 1831. 1. Tom. 238. lap. 





