213 



ll-dik kísérlet. A 7. szám alatti kísérlet más fajta s b 

 betűvel jegyzett tisztátalanabb s kevésbé réztartalma érczczel vi- 

 tetett véghez, A vas által lecsapott réz a szivarral együtt fekete 

 ömlesztő- és konyhasóval megömlesztetett. Az eképpen nyert réz 

 éppen nem volt tiszta , szélei megrepedeztek ; átalános aulya volt 

 8'/i font. 



13-dik kísérlet. A ll-dik szám alatti kísérlet ismétel- 

 ve lőn azon különbséggel , hogy a rezet szivar nélkül ömlesztettem 

 meg; a nyeremény volt 7 font, valamiveljobbs tisztább minta ll- 

 dik szám alatti. 



13-dik kisérlet. A ll-dik szára alatti az alábbvaló s tar- 

 talomszegényebb b betűvel jegyzett pörkölt érczekkel lőn ismételve 

 azon különbséggel, hogy a rézcsapadékot szivarral együtt fekete 

 ömlesztővel s konyhasóval ömlesztettem meg ; a meglehetős jóságú 

 rézszemcse nyomott 572 fontot. 



llz-dik kisérlet. A 13-dik szám alattit azon változtatás- 

 sal ismétlők , hogy a rézüledék fekete ömlesztővel és konyhasóval 

 lőn öszszeömlesztve szivar nélkül meglehetős tisztaságú szemcsé- 

 vé, mely öVj fontot nyomott. 



A 7-dik számtól a 14-kiigelésorolt kísérletekből láthatni te- 

 hát : hogy ezen mód szerint a dárdany- és mirenytartalmú érczek- 

 ből (= fakond) is meglehetős tisztaságú rezet állithatni elé , mely, 

 mint a többszöri próbából látható volt, az ezen érczekből száraz 

 úton eléállitottnál tisztaságra nézve semmiben sem álla hátrább ; de 

 még sem vala oly tiszta, mint a rézfényle- és kovandból (= Gelf- 

 erze) eléállitott. Továbbá az is kiviláglik , hogy az érezek pörkö- 

 lése s erre következő kénsavvali kezelés által valamivel tisztább 

 rézszemcséket nyerhetni ugyan, hanem hogy a pörköléssel járó pró- 

 bakémlettel mindig tetemes rézveszteség is van öszszekötve. A 

 11 — 14. szám alatti kísérleteknél azt láttuk, hogy a nyert rézszem- 

 csék tisztálanabbak valának, minta 7 — 10-dik szám alatt elé- 

 adott mód szerint. Ennek oka részint az érezek nagyobb menynyi- 

 ségü dárdany- és mirenynyeli megfertőzésében rejlik, részint pedig 

 abban , hogy az elpárolásnál nem vala folytonosan ugyanazon hö- 

 mérsék föntartva , mely képes lett volna a kénsavnak legkisebb nyo- 

 mát is eltávolitni. Mert ha az elpárolás után túlmenynyiségü sza- 

 bad sav van jelen , vagy pedig (mint a rézkovandok kémleténél} a 

 száraz tömeghez csekély menynyiségü kénsav s később forró víz 

 adatik , avagy a száraz tömeget kénsavval savitott vízben oldjuk 



