227 



li stb) elégtelen számát legjobban kimutathatná egy menynyileges 

 analysis, valamint a légenytartalmii anyagok kevés voltára leg- 

 könynyebben lehetne helyszínén az eljárásmód szemes megvigyázá- 

 sa áMal jutni. 



Mi természetesb minthogy azon források is, melyekből a bá- 

 zisokat kapjuk, elvégre bedugulnak; e körülmény arra figyelmeztet, 

 hogy valamint szerves alkatrészek szaporításáról, ugy az alytartal- 

 mu anyagokéról sem szabad megfelejtkeznünk. Oly telepeknél (An- 

 lage), melyek az időjárat szabad kényének vannak kitéve, kivána- 

 tosbnak látszik fahamu helyett olyan anyagokat hordatni öszsze, 

 melyekben az alyrészek már eredetileg nem anynyira olvadékony 

 állapotban vannak, hanem egy ilyenbe lassankénti elmállás által, 

 és körülbelül oly arányban mennek át, minőben a salétromképzö- 

 dés halad; mert a kész és a felületen öszszegyülekedö salétromon 

 kivül menynyi szénsavas kálit moshat ki egy éven át az eső és hő 

 az ily halmok hamutartalmából ! — Minden esetre hasznosabb vol- 

 na e néhol már is csak drága pénzen szerezhető anyagot elébb a 

 nyerslúg kiejtéséhez használni, s csak a kilúgzás után ke- 

 vertetni a permeteföld közé. Ellenben az oly telepeknél, melyek fé- 

 szerekben, vagy bármi födözet alatt állnak, a kilúgozatlan hamu 

 hozzátétele csak jót tehet, mert általa aligha el nem kerülhetni a 

 körülményes kiejtést, miként ezt a sepréssalétrommal részben csak- 

 ugyan valósulva is lenni látjuk. 



c) Salétromszérük. A gájmunka és gyarmatüzlet közt 

 mint közép állnak a salétromszérük, így nevezve egy földmivelő 

 néptől, mivel a gabona-szérűkhöz külsőleg csakugyan hasonlítanak. 

 Ezek leginkább találtatnak Debreczen körül a Maros s Tisza köz- 

 ti vidéken , nemkülönben az alibunári mocsár kiszárasztott ré- 

 szének fölületén, és sok tekintetben érdekkel birnak. 



A debreczeni főzde régebben áll 200 évnél. Az itt levő per- 

 metéken s egy nem igen kiadó salétrom-szérűn kivül tartoznak 

 még egyéb fiókfőzések is hozzá, nevezetesen vagy 14 falu salét- 

 remszérűje, melyek, kiki a maga seprésföldjéből , nyers salétromot 

 főznek, azt egyszer tisztázott állapotban a központi gyárba szálli- 

 tandók. E sepréshelyek száma szaporítható, és szaporittatik is. 



Debreczenben mesterséges és természetes szérűk- 

 ről beszélnek ; mesterséges a (debreczeni) gyár mellett levő , mig 

 természetesnek a fióktelepekét mondják. 



És e megkülönböztetés koránsem alaptalan; mert ott, hol 



15* 



