228 



most a debreczeni szérű áll, azelőtt mi nyoma sem volt a salétrom 

 természetes képződésének, mesterségnek kelle a salétromodás föl- 

 tételt alpliától ómegáig öszszekeriteni, míg az úgynevezett termé- 

 szetes szérűkön önmagától képződött salétromot bármi kis meny- 

 nyiségben, de mindig talál az ember, 



E mesterséges telepnek, ugy tetszik, a kezeleti viszonyok ad- 

 tak létet. Ugyanis a permetéket Péterfiröl, — nem anynyira mesz- 

 szefekvőket a várostól, de mégis elég távol arra, hogy a felvigyá- 

 zat a gyári személyzet által történjék, — vagy 40 év előtt áthord- 

 ták a gyár-telekre; a számokra rendelt hely koránsem volt sík, ha- 

 nem gödrös, s e gödrök régóta már ganajjal , szeméttel bétöltvék ; 

 mindezt elegyengették , s csak aztán hordták reá az emlitém per- 

 metéket, de nem ismét halomba gyűjtve, hanem legfelső szintes ré- 

 tegnek elterítve. Itt tehát egy mesterséges szérű lett. A kivi- 

 rágzó salétromot tavaszkor kezdve időnként öszszegyüjtik, halom- 

 ba rakják, s őszig kilúgozzák, a kilúgozott földet ismét a szérűre 

 teritvén, ott jövő tavaszig újólag salétromfölddé válandót. 



Ilyen mesterséges szérűk egyebütt is vannak u. m. Nagy-Kál- 

 lón, a régi város s vár omladékából csinálva, ugy szinte Bogdá- 

 nyon, hol az omladékot ásás által nem nehéz feltalálni stb. 



De mindezeken soványabb az aratás mint a természeteseken. 



A természetes szérűk, hogy ugy mondjam, kötve vannak a fa- 

 lu közeléhez, innét csak ott is találtatnak. Dr. M o s e r szerint (ki 

 az idei június és július egy részét tölte ott Bécsből küldetése kö- 

 vetkeztében), csak egy-két hely van egészen a Tisza lápjain fekvő, 

 melyeknél némileg gyaníthatni, hogy lakott helyektől anynyira 

 függésben éppen nincsenek. 



Nevezetesb szérűs helyek : Mike-Pércs, Demecser, 

 Pályi,Bagos, Keresztút, Gégény, Patroha, Ib- 

 rony, Apagy, Nyíregyháza, 8z. Mihály, Nánás, 

 Szoboszló stb. 



A munkások mindenkor az illető falunak lakói, kik egyszers- 

 mind földmiveléssel is foglalkoznak, innét egész termelési módjo- 

 kat is oly g yakorlat határozta meg , melynek fő feladata volt e 

 kétféle munkát lehetőleg öszhangzásba hozni. 



A falu férfiai, aszszonyai s gyermekei, kik salétromot főzni 

 készeknek nyilatkoznak, megcsinálják a szérűt, épitenek reá ka- 

 ránokat, melyek mindnyájához egy két gazda tartozik cseléd- 

 ségévelj akaránosok választanak magok közöl karánbí- 



